ol Be ae P oe ;

at ee ate

ap ari be ab ra” ee rt r . -" .- 7 oT ae bapa y ~ = prey a

TT. rc . el 7 : : ee ‘ i - AG: 2 : ; 7

Br" aoe el a t A

\, ‘ape =

oat ee

ymeeeerd "ithe fs ped ma "_ . . Set a

dl = | Pic ea terme aed . er

Sas

Pris iy T SMR As eta Be

7 ca

+ ate roe nr 3

rg Me

Pat

r

oven ae oT ut J ™ - ve Cg ee f eat keer iL. Se dia ial ‘atin. ee ee os “ay ant ; ‘. tre : 71 “s . = FT "rs wri. 4 T

pee pee I etl es - “dae

ae vr, fue

- oe F Ft: el " " -_"

oe tts rir ‘T

Pore, Th SHES

. tag Fees. a wpk: oak ee ~

re

Sd Dottie a pal

ee |

r .” Fs lay

1 re pL —" ton per eg ee LT

r 7 ae I: ut Tite's yh t

Wan sid gat

wot . ei = |

az fe

x,

an. Mee

fer x

LP Se Say

intstte seh me $78 or ae ere Fog: 1 =. 1rhe. " athe het eee Tae moh

. id . = a a . La ny ape a EY SS

aes

ee i ee ae

ae Seer pet gavgun

can tae — ee eT a ee ee

| ol

fe "_ a

wee SALI DL =

od a)

~~

a “For Lt re oe

a, . Par Te aS iy net 1a r,

-—.: FF weet ae

= - Vo = oo rf =

Ieee a0 me ats Daa? = | ' oa t let ee Z oo

nf are

er a] =! aE Ah de . - et a

- I ae

at Male « . 7 oe - | Bo . ints ed ie cer nd as Mata oe _ ; rs Pre Pe re . whor minced ig ee

ryan:

.

on ie ae,

cy ot

=

Sie at” “Fie Wy Pa yap easy

4 Pet! oa |

»_ - 1 To eat “a tr ogi By oe =

Poor:

AT a

F ae i

¥ 2 Z. ta} a} S Ohya eo

t oo” . "a om r Lh . op “nn, : a Brie he Ee ree - =

rat gr

I ie im ina vt a

ae Sea ese Se eS iy

SAE i Nee ges ap oa 2 ae

ee J oa

a ee

=a 25-" . abet ope pre

3 BrP ae ee te ra

st y=

ce

cee

oc) oy -

af

aout : . : : “Wi a ee ee eA Popo wa eee a - oa or . - = in =-F= 7 7 I aH =} "

a

coat Ph iia -- 4 ‘ag! teal a °

7. =, 9 “a —s fan

ated rated bog a SEE a . . 4

Pa eae

at Spl

a, wpe ar taf ee

Sivu 4

LAUANTAINA, MAALISKUUN 18 PAIVANA:

a

Menemme kapakkaan

Kirj. TYYNE MAITA SALMINEN

TT YLLA se on nyt niin, et

| meidin perheessi ei ena juo- da' -_ . Harmaapartainen, kuusissakymme- nissd oleva, Jaakko Kenm, se niin kprotti #anensz raittiuden puolesta, ja hanen vaimonsa, Ella, seisoi. banen edessdin vanhan naisen- jykevassé asennossa kuin mikiakin suolapatsas, mutta ei Hkikain Lotin vaimon: kal- taisena, jahmettyneenid ja elottoma- na, ei, el jaisinkaan elottomana! EI- la oli taynnd kipindiv’d eloa, sité tunnettua suuttumusta, joka ei jala kyseenalaiseksi, toimitaanke vai .e), vaan toimitaan, puhutaan, selvite- tld ashat:

. Juttu olf akusta alkaen’ se tavalli-

nen, miesten mielesta mitaétén, vain

hauskoja iitoja viipapullon .seurassa, koska ei olhut mitiiin kieltolakia, sai ihan vapaasti nauttia, vlinaa, valtion

-ja viranomaisten puolesta niin hert-

taisen vapaasti. Mutta naisilla oli wina tapana sekoittaa miesten vi- pauteen ilkeitai sisunsa myrkkypisa- roti.

. Jaakko Kenni -ei olisi ikiné usko- .

nut vaimostaan sellaista! Ella oli taniiin ollut tyttirensi, Sylvin, kans- sa ravintolassa fa juonut ihan niin, eitii iuoksui alkoholitle. Sylvikin olt

juonut, Aiti ja tytir yhdessd, ja he —

olivat vieneet Sylvin neljiinvuoden vanhan Piiatytén miennessaan, niin ettii Tiiakin ties} nyt, minkalaista on istua kapakassa!

Se oli Jaakko Kennin mielesti tii- kad, siivotonta. Hiinen mielestiiin ei allut mitiiin, etth miehet jorvat, se kiinkuin kuului miehen olemukseen, niuitta, ettd naiset alkoivat juoda, min ei hin vilittanyt miti toiset naiset ‘ekivit, siti hin vain vilitti, mit hiinen ania vaimonsa ja oma tytta- tensa teki.

Ella katseli miestiiin tiwvkastt stl- min, ) | == Juodaan vaan koko perhe, Sit- lenpa saivat ihmiset sanoa tasapuo- lisesti: Siind perheessit ovat kaikki juoppoija. .

-—— kylla se on niin, ettei meidiin petheessd eniid juoda, teisti mies ham- pailaan kiristellen.

Hiin vastasi kipakasti.

Mutta Ella ei antanut perikst,

—- Juodaan kyllii, jos sini juot, juon mindkin, jos Aare jua, juo Svivikin. Siit& ei nyt ena paasta yh eikii ympati. Me olemme tarpeeksi kauan katselleet teidin riihyaamis- tinue, Katseleminen ei enai meita

—huvita.

Jaakko Kenni nieleskelt pahoja 5a- noja, jotka pydriviat hanen kietellaan. Han tunsi vaimonsa. Kun Ella oli saanut jonkun asian piiihiinsd, niin hiin piti siitd Kituni ja vei tahtonsa perille.

_Kun Aarne kuuli asian, nauroi hin vain ja vakuutti apelleen:

— Eivat naiset ala vaikka uhkai- levatkin.

Jaakko: Renni ei ollut -siita nim yarava, hain tunsi vaimonsa, he olivat olieet naimisissa jo meltkein kelme- kymmentaé vuotta, Arne ja Sylvi. oli-

“at olleet vasta nelja vuotta.

— ‘Koetetaan, -sanoi hin..—- Ja jus mind olen oikeassa, jos naiset to- della ovat padttineet aiken Samnan pelin kuin meilliikin on, niin pian se ahdiin, Silloin mind tiedin -var- masti,-etta meidan an :‘tuovuttava, El- da ei juovu-ja Sylvia on Ellan sisu.

-~~ Eivathin kehtaaksan, el Sylvi

joka ilta

vdkijuonia.

aingkaan, sanoi. Aarne — . Sellaisella hin vain hapidisee itsensd ji minut. Minua ndytettdisiin joka paikassa sormelia ja sanottaisiin: Tuan mie- hen vaimo on juoppo. En mind voi uskoa Sylvista sellaista, niin arka maineestaan. Muutaman paivan kuluttua olivat miehet jalieen pahasti juovuksissa. Eiki yksisthan sind paivand, vaan [auaniai-iitaan ~saakka. Sunnuntaina he selvittelivat paataan. Silloin Jahtivat natset vlos. Aarne ei osannut epailla mitaan, sila Sylyi ol) viel nuori, hanelld off tapana joka sunnuntai pukeutua .pyhapu-- kuun ja muutenkin stistia ‘itseian,

mutta Jaakko katselt hyvin epaluu-

loisin silmiiyksm- vaimonsa puuhia.

Ja kun tama sitten otti sen paksun,

silkiksen juhlahameen kaapista, pu- ki sen n yileen ia naytti lahtevan, kysyi

— Minne sina nyt vnenet?

— Menen Sylvin kanssa kapak- kaan, vastasi Elia samaila. ainelli kuin olist sanonut: Menen Sylvin kanssa maitokauppaan-

| Jaakko olisi mielinyt estaa vai- monsa Jahdén, mutta Ella oli niin paéttavainen ja. tarmokas. Jaakon tiytyi antaa vaimonsa menna.

He asuivat Sylvin kanssa samassa talossa, olivat ihan seindnaapurukset. Sylvi seisoi jo pihalla Piian kanssa.

-—- Miti Aarne sanoi? kysyi Elia Syhvilta.

-—- Ei edes kysynyt minne menen, oli niin krapulassa, vastasi Sylvi ala- Ktloisena. — Aijti, pitiakdé meidin tehdad nain? kysyt han sitten.

-— En tied -pitaak6, vastasi Ella, — Mutta jotain meidan on tehtava. Kun isisi oli nuori, ei hin suvainnut Kasitteiden strunnaton héltyminen ja moraalin ala-arvoisuus hamidnnyttaviit ihmiset. Keetetaan nyt kuitenkin, ' |

Ja niin he menivat taas samaan ravintelaan kuin edeltisella kerralla- kin ja tilasivat viinid: Sylvi mais- teli. hdpeilevinad ja arkaillen, Elia kipakkana, vanhan ihmisen rohkeu- della. Ja muistaessaan miestiin, vanhaa ukkoa, joka nuorena miehera oli osannet pitha rajansa, osasi olla raittiina ja nyt vanhana miehenii vai- pul juopotteluun, maisteli Ella oi- Kein tosissaan. Han tahtoi olla hu- mialassa mennessaiin kotiin!

Kun Sylvi oli juonut yhden_ Jasil- lisen, ei hiin juonut enempii, Han ei voinut: olla ajattelematta, mihin tiimmoimen meno johti. Enta, ellei- vat miehet viltttineet tasta? Miihin he olivat menossa? Aitkoitke diti jat- kaa juopottelua? Vai dliko aiti niin varma isastat.

— Aiti, dhdetiiin jo kotiin, sanoi

Sylvi, omien ajatuksiensa jatkoksi. -

Elia :naurahti hiukan. Hiin oli pidssvt pieneen humalaan ja obi par- haiilaan huvittanut “‘Phaa, joka nav- roi makeasti. —

— Emme liihde -vieli, -sanoi ban. — Timi on‘kee, jonka pitia tepsii.

Turnitin verran he-vieli istuivat-ta- vintolassa. Sitten EHla sanoi:

—— 0, n¥t-wormme.jo. htel: kotiin,_

Helle tuotin asku, Ella maksai sen, hiin tunsi ohimoissaan -pakotusta ja taisi, jalkakin hivkan horjahtaa. Mutta Sylvi melkein vapisi. “Hin ajatteli kauhulla kohtausta miehensi kanssa. Vaan sii. mukaan, kun he lahestyivit “kotitaloz, nousi Sylvin ‘ mieleen uhmaa. Osa Aarnen paikas-

Sylvit on

a " : . ceorth, oot eT Lo

=

Perin jvbevd, aunis ja eritidin. onnellisen ja tyylyvdisen nikbinen on tama Bovsey Bumble buildog, joka palkittiin dsket- tdin Lentoon nivtielvssd sotunsa parkaana edustajane.

. — al . el es TO eE_e

ta, hyvin suuri osa sittenkin viela, meni nykyjain vakijuomiin, Se ei sopinut ajangloon, ja kuka nainen

~ Jatkoi tyytyvaisend katsella miehensi

rappeutumista? Sylvi tiesl, etter han ainakaan. Hiinella off omat, thanteel- liset ajatuksensa aviolitosta, Tata menoa jatkuen ne ihanteet sortuivat ja han sortiuist nuden mukana. Tultuaan pihalle, huomasivat -nai- set miesten olevan -yhdessa Kennilla, istuen ikkunan luona ja katselivat tos. Sylvia peloitti, mutta Ella val naural. Ja kun he, paasivit sisalle, Aysyi Elta heti: —— leita naisiako ne michet taal nitn happamina odottelevat ? Kenni nousi seisomaan ja Whéstyi uhkaavana vaimoaan. _—- Missa olette olleet?

— Ravintolassa tietenkin, johan mina sen sinulie lahtiessant -sangin, naurol Ella. Viini oli tehnyt hanet r@hkeaksi ja kaikki -tuntui -hanesti talla ‘hetkelli naurettavalta ja bul- lunkuriselta. Miehet olivat.olleet jon- kun hetken naisten asemassa, istuneet ja odottancet, koska natset -suvaitse-

vat kotiutua juopottelumatkaltaan.

Se ott niin huliunkurista, etta Ella ei vainut olla nauramatta, han nav- roi niin, ettei voinut seista, vaan ly- sahtit Kshimmatle tuolille istumaan, — Wlatia mennaan uudelleen, kun

nain paivalla e1 oikein kehtaa juoda lisedan slaksi, ei ainakaan nadia alus-

sa, selitti han kirkkain. silmin. ‘Sylvi seisoi mykkinad ditinsa vie-

Tessa. Hiantd ei edes: naurattanut. — Te ette enaa mene! Kenn

“-huusi kuin raivostunut karju. —

oo Te ette enda mene meita hia- paisemaan,

‘Elia nousi seisomaan kuin nuoli. Hetken aikaa haa mittelt mitestaiin vakavin kasvoin, mutta sitten hin yalleen hymyili, katsoi Sylviin ja iski Aarnelle silmii.

— Sylvi ja mind menemme ka- -pakkaan joka kerta, kun -tekin olette stella kayneet tai jossain mauualla, welette sen visanmmakst Luin juo- pottelun, niin mekin jaimme.

—-Aiti on oikeassa! huudahti Sylvi. — Minkitahden meidi naisten tay- tyy olla uskollisia, olia kotona, ata- tella mainetta ja -yksin ajatella lasten tulevaisuutta, kun étte te miehet tee Sita?

— Nii, sanoi Ella. — Onko teill

. soot “hoe coe .* 2 ee . a i, : . ot a eee 7 = r. ee se

viel@ jotain sanomista, byvat miehet? Kenni kirasi fa patmui istumaan.

Aarne -ei ailut koko aikana hiisku- _

nut sanaakaan, mutta nikyi, etts hain ajatteli, syvasti ja harkiten. Sit- ten hin kiantyi vaimoonsa.

— Sylvi, nyt mennadan Kotiin sanci han ja otti Piiaa kadestd, sekd meni ovesta ulos.

Syivi vilkaisi ditiinsé perin imuria hataintyneend, mutta -Ella hymyili _tyttarelieen rauhoittavaa, viisasta hy- mya.

—— Ilalla menndan uudelleen, s sangl

“hin lujasti. — Mene kotitsi siihen :

saakka, Sylvi. Tuli itta. .Alutta naiset eiviit ih

teneet kapakkaan,

SS

—e eS

Taudit eivat pysty eskimoihin

JKanadalainen Jaakari Wilton on napaseuduille tekemallaan tutkimus- matkalla tutkinut 389 eskimoa eri paikoin paikan paalla saadakseen sel- ville. missé mddrin pitda paikkansa se vdite. ett sokeritauti, syépa ja suonten kalkkeutuminen: ovat tumte- mattomia tauteja eskimojen keskut- dessa. Wilton tutki sek vakituisestt johonkin paikkaan asettuneita eski- moja, jotka elivit samaan tapaan kuin valkoisetkin, ja luonnollisessa tilassa elivid eskimoja. Tutkittujen joukozsa.ei yhdellikaan ollut soker!- tautia. Vain yhdessi tapauksessa ha- vaittiin.syépad ja titikin hiukan s- vistyneemmissi eskimossa. Suontea kalkkeutumista merkittiin muutamis- sa tapauksissa, mutta suuremmassa miiazin sivistyneempien kuin muiden eskimcejen joukossa. Ja ‘sivistymatté- minmédt eskimot osoittautuivat ole- van hedetmiallisempid, heilla oli hy- vin harvoin hanimasmataa eika yh- dezsiikiin ,tapauksessa tuberkuloosia.

“————900—-—_—

“MINUN NELVONI ° | nvkyajan tytdille on timi: poletak2s piippua’’ Nain sanes walesilained mrs. Sdrah Hayes, joka pari viikkes sitien téytti sata vuotta, “Mina

piippuni on ‘tirkedmpi kuin ruoka. Oten polttanut piippua jo 60 yuatta.” Mrs. Hayes on [9 lapsen ditt, Hanen omalla didillaan oli ollut 22 lasta }2 oli ‘Kuollut vasta 100: tena syatymi- paiviingan. Ensi vaonna: mrs. Hays alkoo nausta lentokoneeseen.

1939

Ses mentyt kaykse dehda, tivisti aven a

Enn iuttin kasi p vaansi kadest kimpr tet tur yosta bin hin | yoihir silmis kaikk

Ak uO peudh

mane

felle, Cynt hane

ork}

Ci na 2 Rho koor

“moh “mak Wr

faak : kin

nort

oe ee ee el