_Treddien, 1950. g. 29. novembr

a 4 bp 8 “=o are ‘

oh

" 7 Pie ; , See eS a. lam OY > . 1 2 i : _ * . = . | ;

: |

a + .

Bie . i Pesee te

eae

ais 8

MIESTIBAS KUSTIBAS

PAA ATMINAS

ma

. - . .

« wh # te 5

L rm Mt! Pal r t .

ppeeeiie | katram krdzt rogtos katijas un gabe.

Sti linu sausas maizes. Bet mums ta ne.

Sticle-ihije préta. Tikko durvis atkal nsec Sani tek , v1 plz. , gehthag vita Labo moceklis tutping)s Mec 6" | SeVU Stistu, un es klaustios tia. aiz- aes. tei tolrsis pats savas sdpes:

ee MO) Vertu dzive, fa vara non&k necilveky mecero~ | rokss, i” bitu ini ja man -Jauty

Ll 2 ee ed : ro = "a" mae

tkiet karala pile, salt.

‘i eli-man aizgaja

1 . -.. . :

bg ae Ns , i | ; 1348 Bo" ree 2 of . . : a1 = s- " | wliavyy lan , 4 I ie dh ee ee : - wea Fe oa I (RF 7 ot Wee ATS

L a!

elektriaky dé

ae . re . g man ke , ko tam, kaut art vind

nepalikdems

inventiru kadis cietu.

Bersper Un Moc Daudzajiem apvaino. ese uislba: apgalvoja, ke jan

vn geri t, uy eer 1 ia i ua ee Seger ee es” 7 - a a —on hal = _ _ r . a ‘ 1 1 - am

qi ‘ " ai : : : hee: Lat ghee rh cle RBOR veld izplanojult: Jevaléte strildnieku vaidte ve ae

maha rar2, tn, bn : re _ - P : fatistu ee th feet padomju tautui

ROMS, ke tides pagrides organi- gurerer: Dewegam stridi, sagidida- goes Penal Uelas galvassipes. uf Oe als lbiplésis gan drusku at- Paks, tatu vina balss un virdi {o- whe patip | un smagi: emails ClVBk! Es neticu, ka padt "eee mums isdotes vairs ke +i veikt, jo.esam kailim rokim pi : bol “ ms . pagridniek! Kei bees agod, 4 sagidis int- vietiem vél valrik nelalmlgu upuru ie [ SR ciedany. Skids pasdkums bitu no- ed Say. Ja mép varétu rékl-

—

‘ar om r : ae | ce ety a : / I } Fr" Fy a ‘et FL 4 ha “o a I E L & J 1 hs 4 7 vars fa, _@ £1 435 it c "© 5 | a i. 34 ‘aul i __ i 25 . t ie I ; "EF . . ion I. , it 7 a ; ae ss 4 1 ae ela ll .- ie eee oe ~ . I | . Li ae L — weer . Y. - ft at - 1 ' 7 7 vy hal "

air

=e. or. 2 x -r a . oa | . 7 - T 1.7 - a | ren : - ‘ . a “€: = : a . 5 im

1 2 -" _s 1 . | ae

ee one wadas, Jo ti, ko man deva Mas- ae | Reva, dija| pretiga pat izsalkugam. a] Milea urturs tur bija 160—200 gramu coer | alta Odens ritd un vakers, bet ott Bl stone “pad vira s masrpet pee Gru val kapostu garsu. Bilezumu ae phekad: a — tos laikam ei, s B enieds ‘Nieelin art sayvu matzes

ars U, p

43 wna: diet! Man pagam negri- See; O88 Gh nevaru arf — sAp zobi un Mute, pa? kodlanu nav ko domat." Sakuma ving manu piedavajumu wl bee teal ee

Bi; Gs tatu esat loti jauns, un jfsu a] Wtganismam bariba vairsk vajadziga ike | Reka manéjam.

a Oe Bet kad s neatlafdos, ving beldzot id plekipds, un acls tam alzmigloja ‘sc Higarag, Noskiipstijis davato maize ta] PRDAlinu, Vind noglastija man galvu p PU telea:

SP pDlevs, stfivi kit un sarg’ $0 ze 7 Mea arétu!l! Sveti vina sirdi un ro- wv {Was, lal t8s nepagurst un nesaldzt “favedls varas spaidos un siirajé ajiGarbale - § Ta nemanot bija plendcls pusdie- nag latks, bet dfvaind veld més ne- , }Jutim noguruma, kaut gan fepriek§e- M48 nakts bija aizg&just bez micga. ;.|. Sarge atkal atvéra durvis un iene j-} 88 katram blodinu viras, Ta laikam »{dli9 atlikust no kungu galda, 10 strebiot atradam ne vien kartupelus, bet pat palsikam gabalinam galas. " ie sang pusdienas a “¢ ; WR i a tis mums §

o : ? f i | — . :

lel: ‘ : ‘Nakolais turpinajum§: et: ES REDZEU vinu PEDEJO

bay

Jo pat Rigas

kavas Lubjanku, Typ |

Boa reueu. Eisele sthoty, le-

Treidien, 1956. g. 30. nowrember eee eee

TEV2ZT

WALLA ON

Mons. J. Camanis

Par izredzem Ww atgriesanos - dzimtené

or ) ; Sniedzam misv bij, izgi. : ' fa mons. J, Camane cianer tee, _ ko vind saciie Romas radiofon’ Lat vijas valste svétku gadiiuma.

: Atcerottes Latvijas dibinfitanas die-

PU, mes parastl domajam ka t& ir pa-

d@ja relze svehum’. Bet paiet gads péc gada un més ne par vienu soll .peesam tikusi tuvak dzimtenet, _'Nekas cits neatlick, kd apbrunotics ar izturibu un ari turpm%k gaidit uz faisnigu un fabvéligu mGsu valste jautajuma atrisinfganu.

a. sank Baltija valstu parstave ' ‘ju protesti, un lesniegumi, nay nekd yedla lidz dim devudi, Més savas gas apmierinamies ar to, ka neesam vienigic, kas prdzivo go laikmetu, un ka atrisinot visas Eiropas problé- mu, musu valsts eksistences jautd- jums {zikirsles pats par sevi, Bet tas, pEc maném dom&m, varés notikt tikal tad, kad tagadéjo varu rlelba kljs noteiktika un skaidrdka, kas izpaudisies ne tikal vardos un Getidos solijumos, bet parddisies art darbos. ‘TH kB Baltijas valstu jautdjume val arvien netiek oficifll ferosinats, un ar! turpmidk: atestits novartd, ‘tad Jet hedzivojam ilizijis uz kAdy drtzu masu Valsts problémas atrisnAjumu. Lal‘katrs cendas sava trimdas dzivé 4 jiekirtoties, ka varétu sevi nodro-' Gindt iidz nezindmam turpmakam. Ar. to nemaz nedom&ju radit pesimistis- ku noskanojumu, kas varétu vienu Otru novest lidz izmisumam. Pavi-; sam otrddi, es vélétos, lai katrs, re-; dzot #0 dzives redlitatl, censtos no- drogindt sevi t3, ka varétu izsargé-' ties no visiem pirstelgumlem un lal pec tam svelks un vesels atgrieztos! savé brivajé dzimtené. Ilgas p&c pazaudétas dzimtenes ir

«Blas un: sv@tast Bet lal tis redlizé- tos, ir /ndk zindmal parvértibal moe B

su izpratnes jédzien§- par tautas un Valsts dzivi. Ir jamaina misu uz-« skati par mst personigis un sabled- tskas dzives staju. Es negribu no-| étfities kida praviesa loma, bet esmu: dzi}i p&rliecinSts, ka mas — tadus,| kédi més bijam atstAjot savu zeml, moeu dzimtene vairs savi klép! ne- uznems. TAHdél mume jEplegrie? lic- l&ka vériba tam, kas nav tikai par-

| ejods, bet ir pastavigs un muéigs.

Mums skaldrik jisaredz misu gal- venaig dzives mérkis un labak {aiz- prot miusu dzives jéga. Pie iabas gribas un mazas plepdles, nereugo- ties uz visi trimdas dziveg griti- bam, 80 galveno m@su dzives problé- mu atrisinfSana ir viegli veicama, jo Clivékam ir dotas prita un pritosa- nas spéjas, kuras més loti jabi pro- tam izmantot mitsu materialas dzives izveldo§ana{ un personigés labklati- bag sasniegsanai, Bet més atstéjam novirté miaZigo dzives problamu pé- tidanu, no kupdm pilnigi atkerlga arl visa misu lalcigG labkjajfba, saskana ar Kristus vardiem: -— Mekié}et yis- _ pirms Debesu ValstIbu un Dieva tals- nibu, viss piréjais jums tiks dots.

Miasu dzimtenes posts skaidr! soi

cina, ka materialu vértfbu krfjwniem (Turpindjums 6. Ipp,)

Nezudama vertiba -Leonids Breikis., Svéts mantojums. Kursa, 1950.

Bis jau vairik neki devini gadi, kopé tatviedu tautal boj§eviku vara nolaupija jauno dacinieka Leonldu Breikju, ais- Vefiot vipw uz Sibiriju. Latvielu literé- tarh vind fendk ts. ladda novirziena kopi ar Alfonu Franci, A. Birzamainieku, A. Brock uc. Netlekdamies Jaunu apvarsnu Val ideju, bet palikdams uzticlgs vecajim

formim un tradicljim, ki ari skeloda-

. | Mies ple patu mijas melstariem FPiide-

Be Virsas, dzejnieks 28k lanet pats svU u,

par pirmo var teilt: ta fedien trimdinieks ki nezfidimu vértibu tek tidal aiz Tautas ldgs5anu. Lge J jauke bijis Kursas nodoms LAipliia valets toklamé@janas svétku atceres gadijama tot Leonfda BreikSa patriotisko dzeje-

fu lalasi. muh, ber jau minétiem, ir vél spécig! ti balide Virsaléa jaudis, bhim- nish Liglana, dzidri saulaing Driesmu Dangava wv. ¢.

I. BR. levadvirdes paridita dzejnicka ittekme ux prezidentu K. Ulmani, kas Qiesin vai citid! iterdtfiras pétniekiem Hebdta alzgajis secen., 7

Krijums jesiets, ar dupa Soikana fra- fikim, Kor pukstés latvieJa patricta tirds — atradisies ari Svéts mantojums,

3.Sadrabigi

MEI..

N54 ff f. ¢ — > DAMAY Ss yon

Larvisa

Selonija 70 gados

(1880 — 24 XI — 1050)

Jeejot astotajé gadu desmi

novembri Seloniies saimes Sele fs tiesibas un neatkerigo Latvijas

Gie, visa pasaulé, dzi}4 godbiiib nie min savus dibinatajus, kas, azide Korporciju ideias nozimi latvju aka-

oniju.

Selonijas sdkums mekiéjams Py« rinu Klava 1878. g. dibindtajd Drau- gu pulcing, Lidz 1880, g. Rigd ne- bija neviengs latvieSu studentu or- ganizacijas, Latviedu student varé- ja lest&ties vienigi svestautieiu, pa- rasti vacu korpordcijas, kur, protams, jutas avedl. Centienus nodibindt late viegu korporaclju arf atzina vai visi mdsu torelzéjas inteligences paratiiv- ji, sdkot ar sirmo B, Diriki un bel- dzot ar energisko Latviegu biedribas priekinieku Kr, Kalninu, un labprat atbalstija sos studentu centienus. Biedru skaitam Draugu pulcing vai- rojoties, noléma dibindt latvielu kore poraciju ar’ nosaukumu Selonija — pec sends, brivds latviedu atlu cilta, 1880. g. 24. novembrtf, ko uzekata par ofictalo dibinddanas dienu, 25 jaungs Selonijaa locek}i paraksetifa pirmo le- sniegumu uznembanal. Sark8to kon- venta ple Rigas Politechnikuma, kura tesibas, piendikumi un funkcites bia

vaisti, Kopd ar Talaviju, kas bije

bienémusj lém woibadt card sane em

démiskés jaunstnes audzindtand, di- bar sav piekrilanu deve apsardai- Seen

ruinistrs. T& 20. decembri nodi- bindja Atseviiko studentu rotu, kurd testAjas ari cltu latvieby korporiciiu jas un Frat,

— Lettonijas, Lettgalli Letticas locek}i. Par Rotas kamane dieri izraudzija Selonijas krustdélu

ee au ku pleradtjis latvielu

1919, g. 2 jJanvilyi atkdpioties no

Rigas, rotas sastavél lau b rota a jau bija piri par

principa t&s paias, kas valdkajem/|

Prezidiju konventam pic Latvilas Universitates. Bet t1 kd noteikgana Sarzéto konvent& bija 3 vacu korpo- racijam, Selonijas iesniegumu noral- dija, lidz ar ko Sclonitai sikag 7 Badug figs clnu un pdarbaudtjumu laikmets, kur tika noraldit! pavisam desmit Selonijas jesnfegumi, So cinu pamata no vienas puses bila nolikes Pandit latviedy studentu atzidanu par

ts;

bergs — se mi-

nistra: Ludvige on ‘: eis Sls — finantu mi

Pie Seloniias Universitétes profesori: Rob. 2

lidztiesigiem, no otras puses — va- | O%

cleSos nemitigi augold neapmiering-

tiba ar visu, kas Ipatntji latvisks. 1807. g. sept. kopa ar 10 citlem stue

dentiem Selonlja@ lest&jag Janig Po-

|ruks, Dzejnieks bled! uzkavéjés stu-

déjo5fis jaunatnes vidi, kas vinam labpr&t uzticéjfs, Jo Poruks micija jaunatni ,T6 let, ka zledus negarmit, TG stdvét, ka nevienam cela".

ma Seloniju apstiprinaja ké

slgu korpordciju 18897. @. 24 novem- bri. Krasais jatvietibas cipu posms ar v&clebiem bija noslégts. Selonija varéja turpinat pasékto ceju micrigi- ka atmosf{éra, audzinct savus locek- Jus nactonali garf un veldojot tos par krietniem viriem, kas gatavil kal- pot savas dzimtenes zeléanai. Daudz! selon!, atstdiot Alma Mater aienes, politicku lemeslu dé] nevaréja dabat nodarbolanos dzimtené, un tlem bija jameklé darba lauks svefurnd, sevid- ki Helis Krievijas datidos novados, kur ar savim zinfianim un eneriiju tle prata jegit cleny latviesu vardarm. Saja isiki seviski tzctlis agronoms Janis Bisenieks, kistet par Hele vc- riena saimniecisku darbinieku, lat- vielu senatnes pétniecibas un mak- sles veicinataju.

Pienica 1914. gads — wzllcamoja I Pasaules kars, s&k4s béglu lalkmeta. Selonija nodeva savas telpas Rigé Kurzemes bégiiem. 1915. ¢, rudeni Rigas Politechniske Inst!titu evaku- Bje us Maskavu, wn, kaut eri tikal nellelal komilitopu dalai bija lespé- jams parcelties uz turieni, lidai de- vas ar{ Selonijas Konvents. Maskava bija iesp@jams darboties lidz 1917. g. revolicljal. Selonijag mGi8 pirmo relz trimd4’ pavaditals laiks pleradl- ja, ka korpordcijat ar tal fpatnélo garu un tradicijim plemit vienojoss speics, kas visspligtak parddds talsnt nediends

1918, gada sakuma Krievij& tzkal-

deltie latvieli gika plust atpaka] uz

okupéto dzimteni. Kad ta pada gada ruden! Politechnikuma viet’ vyvlicu okupficijas vara atvére Baltische Technische Hochschule, jau diezgan daudz selonu bija sabraukuéi Rigi, lai turpindtu partrauktés studijas. 1918. g. 18 mnovembri, Latvijas valsts proklaméSanas sviniga|a akté Nacionél& tefitri pledalijas visa Selo-

nische Hochschule {eejas. valsts pretinieku aprindas tas sacéla protestu vétru. Karogus alzkart to- mér neviens neiedrodinijas, un kad tie tris dienes bija brivi plivojusi, tic pati krusidéli tos atkal nopéma. Driz vien acponegt 2" atkal iinet studijas pie malas, etu sare > aig in ek 29. novembri Seloni-

jas #eneralsapulce vienbalsigi nolé-,

ma, ka visiem Konventa locekiem ka ari krustdéliem oblig&ti jéiest&jas Latvijas armija, lai alzstavétu iegi-

eldzot p&éc vienpadsmita leapjesie

K. Rezev- skis, J. Vitola, ¥. Vitols (prorektors), P, Zilite un A. Zaggers.

:4

Kenstance Mibshene

Grahama Grina

Lascet Grehama Grina, tagednes teidkd

tadoend pat paiemikem ratwu ralnrabsvon, : Sdorhi par mOsu ssbledribas,

aalu

HH te zs

7

33 caege

F ice ices

1F oe ¢ fais

nase

He BE ARE

rE 1

; ra

gis é .

a

hema Grins Daudzg sclonu urticig! velea tiem ubreketlils

uzliktos piendkumus valsts un arrai- jas dienestd ki arl sabledriskd lauké.

_ | Bam, ka Dievys eect te, an le era

vibas vésmis kréini usziedéjullo Lats viju. 1940. g. febructju vara techs, pec misu teutas déliem =—- 77 selo- nicm bija lemts ict kopéjo tautas mo- cekju celu. Daudzi no tiem tlka no- slepkavot! jau Latvija,

Kad 1944. g. austrumu lebrucéj! no jaune saka postit mosu zemi, Seloni- jai bija jidodas otreiz trimdé. Ne- viena no ckupictjas varim nepaspéis salauzt Selonijaa vitales apékus, un

Vaelja Selonija atjaunoja savu dar-

bibu. A. K.

Neatlaidigais polis vai amenikaniska saruna

Més atdvéjim Nujorkas sugstiké debcsakrépja — Empire State Bull- ding — novérodanes platform’, un k&ds teica: ,Neviens vairs nav no- lecis no dejienes, kops vinl uarfkojull fos augstos tiklus.”

Poju gleznotdjs masu pulcing pit-

iba ir interesan-| 94, bagnices metmpaja: ,,Slepkaviba ju, krlevi lebruka Polljfi, lat to atkal | cietd sakastb’ ir

tSka licta nekf paindviba. Ja jums ir noziegums, iad juma ir ar! vain!- gals un beigtais, jaun’d cilvéka foto- grafija starp diviem detcktiviem {su bridi péc tam, kad vind kidu nosdvis. Het ja nav iHka, tad slepkaviba no- gimé tikal kéda cilvéka pazudanu. No otras puses, es rinu kadu slepka- yibas tadijumu ar pieci tékstots I!- klom, bet nesp&ju nevienu par to ic- interesét.””

(Jus esat gleznotjs,” kads teica. Kaéda] gan neviens neglerno Nu- jorku, bat vis! glezno Parizi?

_Tiesa,” polis turpindja. ,ka dle

paride Piektaj& avenij@. Esmu re ds#jis pdlu paridi. Daudz priester. un kungl ketavejos un cilindros, te-

de La Pi , oo oe Pe ee ee 0 en 14 : a : ric Rider, cpm EE UI a a see RS OR lt ee ee

4 qe recon \ ee rears Ty mn op tLe

PRIVIBAIL

NNT BN ROSS SOULE ONAL CO} ORNL SS

elle

& vislabik man patik jaukle marie}

tdkstoél polu virenieku,” polis turpindje, ,,bija krievu glstek- jo, kad Hitlers sak&va poju armi-

sadaiitu — pa vecam paradumam — un fevietoja 250 tikstohus polu kon- centrécijas nometnés. Trijds sidis nometnée Bija tikai virsnieki -- Sta- rovelski, Kozielskf un Ostaikovil

ai sty Dieva ari tas ir protestantigke. Val éeit katotiend pa konversijas u xi- da ee bon vertitl

bija ap 15.000 virmnieku. Desmit! kai tikstod paruda bez pédim, bet piré- | >a jos plecus tikstosus strada 1943. ga-f yini

dé — Katinas masu kapos.“ pAmeriké ir daudz slaveny poly,”

kéds telca. .Laviands demplons Sta-1

nislavs Sbisko, pieméram. Notre Se Geudziem ir polu

Modermnfl literAtfira atkiaj no jauns. Més esam e116

clivéki nomira neisti Iaika, — tice} Nelaime ir Ul, ke vinus atrada vi-| sages

bija kara gustekgi, un viniem, ké&, Se8l Vacu slepkavas sastédija kpmi-| vera tvani zinat, nebija citas izvéles. Vin! bija; gustekp!, kuru tévi‘a bija sas; Dogalind)

tikal

kauta, divkGrt okuptts. Vin: m vaite nedz valdfoas, |

em bija j ons krievi varéja notelkt par vi-

nu dzivibu val nfvi. Krievi noléma, |

ka tiem jAmirst. Krievi nogatindjs eci tiketoHl poju virsnieku ar #- vienu pakaus! un sakriva tos kau- dz&s masu kapos Katiné.” | Tas bija sen atpakal,” kids teica. _Jiisu zemes vésture ir joti sena vé- sture. Mans tévs Joti aporinoja Mi- Kievicy un Paderevski, tipat Pu- lnski Pulaske diend vienmér notiex

-

slju, kas cigoje, ke krievu slepkavas ull Katinas polus. Bija ari Gaudz darifanu ar véstulu dstumiem,

ko atrada mirufo kabetés un kes Hee | 2

cingja, ka tte miruti, pirms viciedl sammiedza Katinu.

Polu glemotljs véroja, ki kusis Queen Elfzabeth lindm ienfca lic. Kids teica: .,Vai jums zinims, ka pirm’ poju paaudze, kas dzimst Ame. se - par spridi garéka nek’ vinu veciki?"

wPéc simtis piecdesmit gadu sada-l aa ws

lianas,” polis teica, ,misu zeme bija briva. No 1916 lidz 1039. gedam.“ r ——

: kad tas afbild, ,.bet rvanem tr savas Ving kaut was atekeraa.” ns fonnataiown, Wet tik tarts, f

mu soll thiik. Pe vios elle ir padete Dieva neind

ke nav dullisms Dieva

un élies

; ttt: cdent

z s +

ir kide ieeja — tHefbes isola, tons Kaipo devitigal vara.

| debdesis. Talani v8) G2ijik raugdis tumaibas dx

kaut kur in

Hie ee ie

kkati maj Spekd: tas ir neléiigs, ber izejas misis. Wo kuriengs vind gem

ee Pal te aos Pe AT +