epee Sa rd,

"

af Mkt 1 wha . . 1 oo oe _— cpa Rae Ee easyer ey . . "+ . . . .

af ay! be adn aan F - wl * P| boat

4

met ar i ee ae ee at a lal au

Tiista, marrask 17 p. — Tuesdey, 3 Nov, 17, 1970 President Salvador Allende: 7 ys

INDEPENDENT LABOR ORGAN _ OF FINNISH CANADIANS |.

| (LIBERTY) Hytebitahed Nov. 191t Bator: W. EKLUND : 7 + Manager; B. SUESI — "edabhouw: Otten aut titted 6744904 eo Puiiitahed twite aid by

3 maritime el ace hc anal

"Aeverisnia rete upon appa rensatin tree a bares! : "Become! Cleat, Mat ‘Fepistretion Nunyber’ wg :

~VAPAUS |

‘TRLAUSHINNAT: ‘Oana: 1 ve, $10.00. 6 kk. 85:25 - | 2 EE. B.0

Sohdossa vika on

punter silta, etti. RCMP: aaa’ joka ylikoroatetusti moitteitz,

. tnd sata yritetaan tehd jankinlainen “syntipukki" don vucksi Kun - Quebecisea ek ‘ole saatu vapautetukai Britannian kauppakdiissio- neci James Crossia ja pidatetylai kethiin, joita syytetiian joko mr Croasin kidiappauksesta tai Quebecin tyomsinistert Pierre Laporten murhasta. . Vastaukséna konservatiivipuolucén edustajain exittimian RC- MP: n - néolouteen viittaavasn kysymykaeen, pidiministeri: Pierre

"Trudead sand) viikko sitten mannantaina, ett hallitua tulea tutki-.

; MART RCMP: ni operaatiocita nimenomaan siksi, etti jos poliisilaites _toimisi tehokkaammin, se olisi ehki poistannt tarpeen War Mea- SUPES lain voimaanjulistamiseksi. : So

Viitaten RCOMP:n erdisiin strukturisiin korjoukeiin, ith on |

hallituksen toimesta tehty, piamitjsteri sano) edelleen: “Me tu- lemme jatkamaan: tutkiskelua léytiaksemme. jonkun keinon polii- siveimien tehostamiseksi niin, ettei tulevaisnudessa tule tarpeeili- “seksi turvautua sellaistin: keinothin kuin War Moasures- lain ¥oi- maan julistaminen.” |

. Tima sellaisenaan dhentelee “tunnustesta”, sures- -laki julistettiin. yvolmaazn valtiopoliisin kyvyttémyyden joh- desta, eika: muista syisti! |

Me lukeudumme kuitenkin niihin canadalaispiireihin, jotka katsovat, ettd Byyt ovat syvemmalla kuin ROMP in cletetussa ky- .

- ywyttimyydessi. Suoraan sanoer, vika ei ole mietestamme ninkaan

paljon RCMP: ssa. kuin valtiovallan Johdossa ja ns. establishmen--.

tin (valtapiirien). glijeimasss. . | Me siis uskomme, etté kysymys ei ole jainkasan RCMP in ky- vyttémyydesti tai kyvyisti. vermin’ ei ale viel, onke tarkoitua . tehdd. RCMP: sta “syotipukki”, -4 Be myyteen voidaan viltata nyt.je tulevaisuudetsa.

Meidan tarkoltuksemme ei ole tissd yhteydessa puolustaa eiki

. moittia RCMP :ta. selvail on, etta kuten kaikissa inhim@lbisisss lzi-

toksissa, RCMP:asa on-omat lujat ja heikot puotensa. |

Vika on Kuitenkin aiind, mikin tarkoitukseen ja mikin suun- tain on RCMP:ta: kaytetly — ja minkdlsisiin tehtiviin - on sita . jarjestin’ jo yhsiléjasening kasyatettu ja koulutettu.

_Kieltimatén tosiagia on, etti RCMP :tf on kaytetty ja koulu-

tettu miltei yksinomaan tydvdenliiketta ja varsinkin sen vasent2 siiped vaatzan. Molempien tyivdenpuolueiden (NDPin ja. kom.- puolueen} toimesta on esitetty valituksla RCMP :n varjostamizesta.

Onpa partamentin jasenetkin esittaneet valituksia, ett tyévaen |

edustajia on gilmallipidon alaisens. ‘Ammattiyhdistykaiin on. tietta- visti-solutettu poliiseja tai héidan asiamiehiaan: Ammattiyhdis- - tysten ja’ muiden tyivienjirjestéjen haalien. ja toimipaikkojen edustalia nakdaééin “erikoistilaisnuksien”: yhsittdin tai parittain parkkeeratuissa autoissa tarkhailemzasa ja

ehki ealakuuntelvlaitteiden avulla kuuntelemasea mite an. kulloin-—

-kin Meébossa, | Ja join niin on, niin elvis on: etta diriolkeiston javjeatat-j ja

etti War. Mea-

“yiraton elin" janka kyvytté--

aikana RCMP :n miechia

JOKAISELLA | MAALLA OIKEUS KEHITTYA VALITSEMALLAAN TIELLA.

Allende, koska heidin herras pyrki- |

Lt Suttitga. — Chien | kansa ot pillseyt: valtdad -demoktdattisth keincin, sanol. Chilen tasavallan preeidentti Salvdder Allende pi-

— héreaain. torsfaing: Santidan sta-.

ttonllla senreasa ybliistean fouk- kokowksessa, Allender puhe vali- -tettiin: kalkkien Chien radio: ja televisioaseinies kaittta. :

Pobeetsa - ajusse presidentti kerto} kansailigen itsendidyyden. - puolesta taisteHelden suuresta osmudeata kan- san saavuttamaan -voittoon.. Niliden Villankcumeuksellisten jokessa . hin |‘ mainitsi Chifen kormemunistisen pilto- lueen perustajen Luis Retabarte- in.

Karsan yhteniisyysrintaman voit. to presidentinvasteissa on .ndiden -yalankumouksellisten ansigta, jathoi

Amerikkala isia “neuvonanta}j jia” kotimatkalle

New York. — Perun sotilashalli-

tuksen kerrotaan karkottaneen 70} _-| apseeria kisittineen US A:o. sotilas-

léhetystin, Boliviasaa on vastaaves- t: 40 Pentagonin neuvonantajaa. New. York Times katsna, etti “asevoimien luonteen muuttumiinen usbissa tati- halaisen Amerikan maissa heikent’h UsAm sotilealilsta vaiketusta nGi- den valticien politikkaan’, Lehti pits todennékdisen’, etta sama koh- alo odatlaa 32:la USAp sotbaslahe- lystén tyintekij#i Chilessi; USA: merkittivin sotilaallinen ohjetmointi-

keskns on suuri koulutusleiri ja paa-!

male Panamassa. ¥iime kolmen kuukauden aikana USA:n setilgatiis- len neuvonartajain [wkuméadra fali-

| nalaisesca Amerikassa on supisturut | -

TH: sata OA: Rai,

Moskovassa

Maskova. -- Lokakaua vallan- Eumouksen 53. yuosipdivand 7. Mmarraskuula jarjestettiln Masko- van Punaisella toriila Moskovan varuskwotan joukkojen paraaii ja {ydlaisten mielenosoitue. |

Pernteellise, sotilasparaatin. jo- ka alkei kio 10 Moskovan aikaa, | ctti ‘vastaan pudlusiusministeri- marsalkka Andrei Gretshko. Pa--

raatin komentajaca oli Maskovan - varuskuonan paallikd, sotilaspii- |

rin komentaja kenraalieversti Jev- gent Ivanovski.

fublapaivin kunoizksi ammut-..

tiln kunnialaukaukset. Moskovan ja Nenvostolliton muiden kaupun- kien kadut- olival jublavalaistuk-.

niiden jdsenat sek# porvarillisen maailmankatsomuksen tylsiatyt- 7 |

timiit terroriatit saavat tehdd mité tahtovat — joutumatta mihin-. x42n kosketuksiin RCMP:n miesten kanssa Quebecin tapaus oscit- _ tan selvlakin selvemmin, ett valtiollinen paliisimme ei ole pannut tikkua ristiin porvarillisen magilmankatsomuksen omaavien terro- ‘yistien toiminnan varjostamisekai ja paljastamiseksi.—

Syy ei ole kuitenkaan yksinomaan, eiké edes padosalta RCM- |

Pon ja sen johdon, vaan valtiovallan ja Koka establishmentin .kan-

nettavans. ROMP :ta.on houlutettu’ ja kiiytetty villirdiin tarkcituk-—

_ geen — kansanvaitaisten voimien varjostamiseen ja kortittamiseen * sitlotn kun pltdisi klinnittid huemiota vallan muualle... co | | Tyovéenliike yleensa — tyévdenliikkeen kaikki .osat, niin oi- keato ja vasemmisto kuin henkuatakin — tuomitsee terroristigen toiminnan ja terroriatiset teot. Tama on yleisesti tunniettu jz"tun- nustetty tosigsiz. Vein porvarillisen maailmankatsomuksen omak- . suvat “tyytymattomat™ turvautuyat sellaisiin epatoivolatin ja tugs : mittaviin tekoihin: kuin terroriin ja murhiin. Mutta Quebecin tapahtumat osolttavat ettd RCMP: ta ei ole _ kasvatettu ja koulutettu tamiin toviasian hengessé. Mikali hallitus | haluaa, kuten pidsministeri Trudeau sanoi, nyt esilletullutta heik- koutta tosimielessi tutkla, silloin olisi mentva pintaa eyvemmiille | (ja vedettivi avomielisesti. esiin annenkaikkea ne perustavat syyt, joiden vuoksi RCMP on tamin terrorikyaymyksen ‘yhteydeasii te-

| -hottomakst oagiitautunut. | Tahin sisdltyy vielé asian toinenkin pital. Nyt alahuoneen

kisiteltavaksi exitetty yaliaikainen “Public .Order"-laki kohdistu - enuisijarsenti FLQ ta ja sen terroriohjelmaa vastaan, Mutta sen sanamyote on — yilakevatunlaista vanhaa linjap geuraten —~ laa- dittu niin epimaédrhiseksi, etti sith voidaan kiyttsa “mith tahanse ryhmid tai jérjestoa ja niiden jisemaé vastaan, mitha viranomaia- ten tolmesta julistetaan -ehka mielivaltaiseati ja liman mitiiin pe- riustelaja “terroriatiaekai” jarjestdkai. , Nami ovat eriiti perussyitii mitkd on valtbimatenta ottaa

-huomison jos mislitdéim resligeati tutkia RCMP:n ja muiden polii- |

, sicn eponnlstumizen eyiti Quebeoin terroristien etsinniisal

~ Choquet etten “vapautta”

‘Quebecin oikeveministeri hatuag.. poliiseilleen entiate suurempia | valtuukein Beka kaikkien guebettlalsten kantamaan mukanaan hen- kildllisyyskorttha, missa on heniasGetojen liatiel -aslanomaiaen

valekuva ja sormenjalkimerkki. | Vaikke nyt voimasaa olava War Measures Act ja Ben Reuraa-

jokesi suunniteltu poikkeuslaki antan piidiministeri Trudenun ensin- '" mainitusta-laista antamanea jausunnon mukaan "liian suuret yal-

| tuudet" viranomaisille, Quebecln cikeuaminiaterl Jerome Choquette kataoo, ettd sen maskunnan poliiscille on annettaya viel&kln enem- _ man valtuukaia, moka jarjestetyn rikolllauvden yastustamlsekal —

mith tahanea hin sitten halyaakin “jarjeatetyksl rikoatoiminnakei” |

3 icimata. Sa han varotttt quebecilaisia, ett neidtin “pits tottua” polllsi-

- yvaltuukeien Haiimleeen,

‘aan,

Sam Rautanen, R.:R. 1, Red-

{ bridge, Ont., tiyttdd heshkiviikko- na marraskuun 18 © palvand 81

vuotta. .

‘Hilda Raiva,; ‘Suabury, Ontario, ta¥ttea sunnuntaina, marraskuun 22 paivand TH vuglta.

Hilja Rajala, Matachewan, On- lario,. tayttha: tijstaina, marrosk, 24 paivana 76 vuctta. |

Maija Kolppanen, Sault Ste. Marne, Ont., taytt#e tiistaina, marrask uun. at padivana 65 vuot- te.

¥beymme sukulaisten ja tutta.

| Tain onnentoivetuksiin.

| Timeisti on, etti potitseilta, R-

_ MP la ja niité tukevilla asevoi-

mien. mienilla on valtuuksia y)ti-

_kyllin geka terroristigen toimin- nan ett& rikosliigojen vastusta- |

miseksi.

Mutta terroriamin ja: rikoaliigo- jen vastuntaminen ei — suinkaan vand) polisivaltion “vapautta”,

misad Kkoke maakunnan aaukkail-j

ta pitdisi vaatia viranomaiasaten

kaytettiviksi henkilglhayyakort- _ teihin otetut kuvat ja sormenjalki merkil,

” Mikdiin tae ej lijoin ole se, etta Tikeshigojen ja terrariatiryhmien jasenet éerviit vot hankkia iteeclieen vadrennecttyja ftal yaorastettuja} henkjlollisyyakortteja, missa tn-

paukseasn koko toimenpide kohdis

tuisi vain rehelliaten kansalsisten kiuean kappaleckst, cikad missaan mielessh toimenpitecksi = rikolll- suutta tal terroritolmintaa vas-

Quebecin otkousastattn tatkinut kuninkagllinen kemisaioni julkai- ai nola vuosi gitten raportinea, missil todetaan, ckttil Quebecissa

‘oll ja allloin gortava, kastaya ol-

keuaplrjestelmd, miki tallan maa han ihmisoikeuksia epiionnistuen kuitenkin rikollisuuden viihenti-

Jndgeltai.

Mr. Choquetten. polilelvaltiome-

—netefmilt Ja alltil on toppukddessil

kysymye, cf tita lilannetta prran- taial, yoon: pahentoisi edelleen,

I }ittikkojen omielesia

1300,000 menett?

a Etela-Vietnamissa

| | pmppio kasvavat

myksensa pysiyitai Chilen otkeuder- mukainen yhieiskunta on-peritybynyt sukupolvelia sukupolveile. Nyt tama Oi. miziddn, tehifivarrime,. |

Ke RgRN haapksen ja kansan ° vi- Ha al cla repsdmiaa: Eiki sifa@ cle pezshtcatin ja muiden chilefaisien VEUUIUK2 in, sanoi Allends. Hin to tesi, oft Ghilen tyit#tekeville avau- tuvet suvret mahidallisttudet, joita t4-

ES

han asti ovat piddtelleet kapitalisti-

nen yhteiskuntalirjestelma ja rip

TIVES monopoleists. Kansanjoukkojen tukemana halli- tus kykence lopettamaan koyhyyden ja nglén, sanoi presidenttl, Chien luonnonrikkaudet ovat suunnatto- mat. Me opimme kiytiamidn ‘niita hyviksemme, muita ensiksi meidan

on tehiava niisté.omamime. Me py-

‘Vrimme kupari-, salpietari- ja rauta- -) malnitesimty mien

. palauttamiseen maalliamms. M= suoritamme. aidon kansan maareformin.

Taantumus yrittia nairita kansan

yhfendisyysrintaman suumnite(men

Ton itse valinnut ja me tuomitsemme

1,

Le 1

_

noja. Ren | étieineideirin muthan tarkeilus ‘of saada aikaan - kanga- taissota ja riistad Kansalta laillinen voitto. Mutta taantumuksellisal epa- isknmantiieet atkomukset luhistuivat kansan yhtendisyyden ansiosta.. ' Koko Chilen kansan tnvilla yhteis tyclla; ~volmme palaultaa -kansan | haltaun, maan Ionnonrikkaudet, jot- ka: ovat monopelien kiisissa, kehit-|:

aa kansallista taloutta Chilen ty

litekevien etuja vastaavasti, tanta kaikitle tarvitseville tyéta ja asun- to-ja antaa nuorille mahdollisuus saada ‘sivistysta,’ sanoi Allende, .Puhvessaan hallituksensa wkopo-

litiikasta presidenttl . iimoitii,. ettal-. Chile funnustea ennen taikkea jo -kaisen maan

. tsemmarsamsoiken- den-ja valticiden sisiiziin asiothin puuttumattomuuden. sek& kunnioit- taa kensajavalisid velvollisuuksiaan. “Gokaisella maalla.on olkeus ja Sen laytyy kehittya sita tieta,; jonka se kaikki

paatlavasti Yhdysvaltojen

“Viikivallan ja painestuksen & muodat”,

toleutlamista. aytieen kalkkia kei-: korosli Allende.

Lo

nyse aeTey ie +7 1 m: a a are r SeceetieeTSW T Ay te ¥ sarees ioe 7 ee a — + fake ee ns 1 . . . . og . Cot

“ht. .

a)

remeron aUSoRTRTBr EN TT '

> Mita ‘muut: sanovat:

rind eines etuanetechmimaecmnsrumatetrt east

MR ATERTA’ KATKILLE" — . KIINAN: JASENYYTTA’ VASTAAN

‘Canadan - stustahettitas ‘Yvon. Beautlive . ‘Sanoi YK: “wt ‘Yieisko, ‘houksessa.’ ettad Canada tulee tukémaan Kilnan pilisya VE in. heti: Ait tilee selvaksi, etti seflainen: toimenpide edustaz -huanmuttavea ‘aida -YEvn 227 :n jdsenmaan -keskiudesss.. Hin sanoi, atts. Canada tulee tukemaan Albanian péatisiauselmaa, niissi vaaditsan, Kiman hyviksymisti: ja kansalfisniielister (Formosan) erottamista. Afutta’.. Canada. tukee’ myos USAnr. paatosiausel machdotusta, fossa sanotgart | etia Kiinan byvaksyminen on tiirked asia,. minka ratkaisun teke-

mmiseksi tarvitaan ZZ asan enommistipaitast. — Unutistiete, marrask. 16 png 1970.

. ne NA eeu mre a Rn MTC ra

MIKSI JAHDATAAN © ANGELA DAVISIA?..

Viime. pilivind “Angela Davislit

-jimi on ‘esiintynyt nakyvallé pai- kalla Yhdysvaltain sanomatehdis-

téasi. Kaikki lehdet ovat julkais- sect kuvia tasti nuoresta ji kau- niieta tummaiheisesta tytdstd ki- arautoihin kahlehdittuna, .Porva-

rillinen Jehdisté lietsoo vihaa F-

Bi:n eraaesd New Yorkin hotellis- Sa pidattamia Angela Daviaia

kohtaan,

'Neekerin on vaikes saada sti-

7 pendia Yhdysvaltain. oppilaitok-

Lakkoliike lasjenee kapitalistisissa maissa

Moskoya. — Viimeksi kuluneiden: kassa.

kymmenen yusden aikana — alkaen vuodesta 1960 -- on lakkokamppai-

Kirjoittaja korostea, etta -yhteis.

‘toiminta on ty6titékevien jonkkojen

luun piSomaa vastaan osa!listunut| koeteltu kéino taisteliaessa kapita-

360 miljoonag henkiiéd, toteaa Prav- dassa Vladimir Jermakov tarkastel-

listisesta ristosla yapautumisesta, demokratiasta ja rauhasta, Filaste

lessaast kapitalislisten maiden’ !uok-| kerteo, efta vucsina-1919—1929 ka-

kataistelun énnen nikemétonti Jaa- jenemiste.

Tyéldiset, TnhaaseICUN - palkkatyé: Hilset ja opiskelijat lakkoilevat Es-

panjassa, Ttaliassa, Englannissa, Ja- ‘panissa

ja monissa latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa. Lakko ja esiintyy myos porvarillisten po- “rauhallisissa’ maissa kuten Ruotsissa ja Tans-

a —<__—_25 =—— a

ketinsa tulyissa.

_Afanoi. — Kymmeniituhansia ih- misid én kuolltit taj Kadenout Etela- Vielnamin | pohjoisosissa “hiljattain raivanneissa pyorremyrskyisssd ja tulvissa, imoitti Rtelé-Vietnamin vi- | alkaisen vailankumouskalitirksen |. edustaja Truong Cong Bong dsket: iain Flanoissa. -

Han sani. lehdistatilaisuudessa. elt4 300,000 ihmisté on. menettanjt kotinsa ja etta 83 prosenttia myrsky- alueen viljelmista on tuhoutunul. | Han huomanutii amerikkalaisten kol- me vuotta keslaneiden. pommitusten selitiivan osallaan sen, :miksi myrs- ky vaatl nain paljen ubreja. Peblkiis- |- tain Danangin alueelia Kuali tai ka- tos] ainakin 6,000 thmista, Truong | Sang,

SS SS . .

Hanoi. — Fyuolentoista vwime -kuov-' kauden gikana Kansan "yapautus-| joukkojen osastot ‘ovat saattaneet Laimintakyeyttimitksi 15,000 viholl- sen sotilasta, mm, 3,800 amerikka- [aissotilasta.ja lahes (0) .Saigonin nukkehallilusjarjestelman Kerloo wulistoimisia Vapaus.

Samaan aikaan tuhottin 141. Jen- tckonelta, 732 -sotilasautoa, joista| pudlel oi hyokkiysvadtaja ja pans- sarikulictusyaunuja, ja upotettiin |.

miesta,

“| PAIVAN PARINA

| ai syfytettiin tuleen 12 sata- alusia.

pitalistisissa maissa Jakkoili 74 mil- jomaa ihmisti, toisen mailmanso dan loppumisen ja vweden 1959' v4- lisend aikena lakkoihin osallistui 150 miljoonaa ihmisté ja viime kymme- nen yvuoden aikana, alkaen vuadesta 1960 360 miljoonaa henkisen ja ruu- miillisen tydn tekijia on asailistu- nut kamppailuun padomaa:vastzan. “EPH ylsen tarkeas on, elta vuosina yH puclet takeista ei ole al- lut pe‘kistiin taloudellisia lakkoja- Sunrin osa lakkolaisista esitth mys poliittisia vaatimuksta-, ‘toleaa. Jer-

Yume i:

| ilmestymista | myrskyisin Auosionosoituksin.

‘gtssa. Loistavien lahjojensa ansi-

|osta Angelan oli kuitenkin mah-

dollista-suorittaa koulunsa New

Yorklasa, .opiakella Sorbonnessa

ia hirjoittaa vilitéskirjianga EBran- |

deis-collegesse. V. 1969 monet

‘|amerikkalaiset yliopistot .halusti-

vat saada Angelan pitamaan luen tokursaeja Hin valitei Kalifor- nian yliopiston Los Angelesisse. elk: Angela Davisista tuli filo- sofian . professari. . Opiskelijat odottivat kirsimattomina hinen luentojaan..Mutta ylopisten johto erotti hdnet ylitien. Erattami- nen tapahtui sen jilkeen kun aa- nomalehdet olivat muistittaneet ylioniston Johdolle sitta, etta An- gela Davis on kommunist!, minka hin on.itsekin vahvistanut.. — Akateemislen piirien ja opiske- lijoiden-suuttumus Davisin erot- tamisen jahdosta oli. kuitentin TNiin voimakas, etta tnomioitul- men oli pakko perwuttaa paitak- sensi. Kun Angela Davis saapul

yHopistoon pitimiin ensimmiiis- ti luentoaan, bin ec: kohdannut [7

lnentosalissa 160 opiskelijaa, -joi- den yliopiston johdon paatoksen mukaan piti kuunnelia hinen luen tojnan, vaan- kaksituhatta nuorta ihmist#, jotka halusivat hinen op pilaikseen, ja tervehtivit Devisin luentokorckkeeile

Kalifornian viranomaiset ja: yli

opistan johtohenkilét suhtautui-.

Vat hénen .paluuseensa ~ toisin. Nuoren professorin pitami luento turssi. talletettiin rauhalle. Vatk- ka erikoiskomissio yritti tarrau- ita hanen jokaiseén sagnanga, ko-

.. mission jasenten ali pakko’ myon-

Charles de Gaulle, viimeinen: -toisen omanilmansodan ‘nel- | fiistii.-suuresta” jobtajasta, . kuch .omassa kodissaan sy- ‘dinkchiauksenm: | murfamana masnuntaina, marraskuun 4 piivini 79 vuotiaana. Hiinen hautajaisseremoniaansa La- rust eriiseen kirkkeon. sa- “notaan kékoontuneen jabta- via hallitusmiechiii yli sadasta - maasla éri puahita manpal- | loa. .

KOV ANLAINEN PAHKINA

-Viime viikolla tuli Washingte- nista AP‘'n wutistieto missi ker-

rottiin. Yhdysvaltain’ korkeim-

man dikeuden kieltiytyneen an- . - tusta Pentagon on lahettanyet yl HOO,.000 miestii kasittévin hyck- -

tamasta lausuntoa Vietnamiin (farjestetyn sotaretken © “lailli- auudesta” tai “laittomuudesta’.

.Korkein oikeus kieltaytyi aa-

‘nin: on edas kisittelemiste la- -

| ti kysaymyalé -

Taband on; etta oikeus antaa

_ perustelunsa siiti, miksi asiasta cn annettu joenkinlainen pastos ja-ratkniau. USA+:n korkein ai- keus piti® kuitenkin Vietnarin

‘sotaretked siksi “kayana pahki-. nd” attel pe antanut edes mine.

Kiiinlaista selitysta siita, milli

feruateclia kieltiydyliifin asias- ta pilittatii antarnastu ja viel asian kasittelyatakin. 7 Kysymiya ci ole. iicin jostakin -“pikkuihmisten” tri. “radikne- lin” valltuksesta, vaan. yhden

oanvaltion, Mazsachusettsin esi- -

tyhseati, ettii korkein cikeus an-

ta agiasta lausuntorsn. ¥idysvaltain perustuatain: mu

‘nan-vain kongressi vot julistaa

soden. Muttn mitiiin sodanjulis- -

-tuata ef ofe annettu. "Laitlisuu- den” kannaita katsoen Yhdys-

‘vallat ef ails. ole sodasan ja Val- |

‘koinen tnjoa on uselta kertoju ¥e- donnul thihin “teknillisyyteen”’.

Kaytinndn kannatta Yhaysval fat on Kuitenkin hyvin verisessit ja. tuhoisiessa sodassa Vietna- missa, Ilman. mitéin sodanjutis-

-kaysarmeijan Vietnamiic. ¥h-

dysvaltain. toimesta on pommi- ;

teitu joukkomitassa Vietnamin keupunkeja ja kylid ja surmat- satajatuhansia miehia, naisia ia lapsia.

Washington, on kayttinyt vuo-'

sittain Vietnamin hyékkiysso-

than yli $20-miljardia kansakun- |

“Tan vareja. Kymmeniituhansia

amerikkelaisia on kaatunut. ja

haaveaittunul Vietnamin | vilda- . koisga. . Ja kaikki timé ilman perus- tustain mukeista aodan -julis- ~tusta! | ‘Timaisten rauhantahtoisen kan

nin Masaichusettsin osavaltio -

pyysi jonkin atkan sitten kar-

keintn cikeusinitosta antamaan

lausuntonsa Victnamin sotaret- |

ken “Inillisuudesta” tal “aittos

omuwdeata’. Siindi yhteydessii myds’ sclitet- tlin;ctli asia allatetasn korkeim ‘moan . oikeuden khsiteltivakal

ratkalstukel

njan siistimiacn vuokai niin, et- : tii nain tuliel Jrectaniiltéksolli:

tii. elta Davis “on-tedella erin-

omainen aina hyvin: valmistautu-

nut ja asiaansr vakeavasti suh- tautura apettaja”,

Siité Ruolimatta viranomaiset saivat viime kesiind Davisin ero- tetuksi syyttaen hanté siiti, etta hin oli pitinyt yliopiston vlkopuo lela “kithotuspuietta’, Mutts ta- maikain syyt0s ci.saanut obetta-

| jia Ja opiekelijoita hwopumean tais

lelusta hénen puolestaan. Kalifornian viranomaiset pidt-

|tivat silloin osavaltion kuvernéé-

rin -Reaganin johdolia. kayitaa

erastd USAin-porvariston avosi-: 4maa-keinoa -kansan etujen puclus

tajien rankalsemiseksi Heidin sHunnitelmanaan olf syyttha An-

| Fela Davisia raskaasta kriminaali

rikoksesta ja jurjestia oikeuden-

kiynti hiint® vastaan. Tekosyyna

Korkein oikeus sanoi nyt vain etth Masgachusettsin esity¥a on ~Ryljitty. Se-tarkotttaa kaytan- niss& katsaen, .cetti mainitun

osavaltion valitus tai anomus, miksi tahansa -sita halutaan sa-.

noa, tulee ensiksi slempien or keusportaiden - kisiteltavakai, misth #¢-Bjan mittasn ja eri- nuisten vetoomusten. mucdossa

“Nousee porras kerralla yiem-

miksi.

kaiken téman ajan vor Washing- ton jatkaa sotaohjelmaanaa stli-

tikin huolimatta vaikka olkeus- - ' laitos antaisi lopulta korkeinta

instanasia mydten. laueunnon,

eth keke sotaretki on ollut is. on perustuslekia loukkasva, sie.

laiton homena, ° Nain yhtaalla. Mutts Vietnamin -sota ja sli-

hen tilttyviit seikat on esilli - myos toiscaga olkeusportasssa — .

sotaoikeudessa —~ missh eyyte- thin estmerkikal yhdysvaltalale- ta luutnanttia William Calleyta My . Lai-kyligsh suaritettujen

vanhojen miesten, sek naiaten —

ja leaten joukkomittaisesta tap- “Bimisests,.

Tata nuorte lwutnanttia syy- lettin 102:KR asectioman jn puclustuskyvyttimiin aivijlin tappamisaestn My Lan yh Eiteli-Vietnamised,. Mutta hinen Ininopijlinen neu: yonantajansa George Latimer pyrkil imelasstl . todistamaan,

i Le Oe Pe ee el Lt ee i ' i . _

Se vaatii palin sikan— ja

tihan: oli laukausten vaihto nee. -

kerien ja poliisin kesken. 7. eln-

kuuta San Rafaelin kaupungin

womiocistuimessa, 1og#a useat hen-

kilét saivat surmanse. Viranomai- -. meekerien —

set jlmoittivat, etta kiyttamat aseet kunluivat Ange- la Davisille, ja syyttiviit: hanta Kalifornian lain nojalla tuamiois-

tuimessa tapahtuneiata murhista. - Davisia Vaetaan esitettiin syytda.

hnolimatta slits, etta hinen: jut-

thaan hoitanut syytthja ei pysty-

nyt. todistamaahn, ett aseet inutt- luivat hinelie. Siité hetkesta alkoi Kalifernian opettajan todetlinen meteistya.-

tiin Angela Davisin pidittamie- ta ja hanta odottavaa cikcuden-

kayntia nahaenteisend merkkina ©

slitd, etth nykyinen hallitua val-

mistelee lanjaa hydkkiyat’ demo-~

kraattisia jérjestéia vastesn,

USAin kommunistinen: puolue”

tuomitsi ivrkasti Angela Davisin vangitsemiaen. Puolueen tulksise- massa juikilausumessa tikdenne- tin, atti “Angela Davisin van- gitkemisen ja valnoamisen avulle hallitus pyrkii ssattamaan terre- rin alaigekai kaikki rasiamia vas- taan taistelevat. Se pyrkii tuhoa-

mann yhtendisyysiikkeen ja Ino. ‘maan kaikkialle maahan ragiati- |

sen terrori nh’. -_

Kranaatteja : _ dokuvateatternn

29 -haavaittul kahdessa ilmetsestl kranaattien alheuttamassa rajah-

Yliopiston © nyoren.

Amerikkalaiaissa plireisad pide-_

Phnompeoh. — 23 ithmista kuoli ja -

Pdyksess4 eraassa Phompentin kes- :

kustan elokuvateatlerissa askettiin. -

Polisit ilmoittival, etta saaneiden jpoukessa olf. kuusi lasta.

Poliisit sancivat edelleen etfeiyat 7 rajendykset, jotka tapahtuivat nul-. -. [fel yhtaaikeisesti, tlmeisesti johtu-

meet Sissien asentamista

Paikallinen poliisipaallikks oli sit :

lanneella sotilaatia olleet kaksi kis]-

kranaattia . rijaitivat “vahingossa: atti rintamalta tulleet | -kambodzhalaiset sotilaat kantavat

Han sand,

tavallisestl mukanaan ‘asikrenaatte ja myés ollessaan lomaila KAUpUn gissa.

Rajbhdykset sattuivat tapitiydes-

tin pinnityselokuvaa. Poliisit sanoi-

val, etta 14 ihmista kuoli heth ja Io | put tmenehtyivdt sairaalassa. Kah- dcksan loukkaantuneen RanweD tila

oh Vakeva.

Koleratapaus 7

nyt Ranskassa - , , Miulliouse, Ranska, — Ranskassa on havaittu ensimmiinen kolerata-

pans {alla hetkelli ‘1ihi-idissi. rai-.

yoavan epidemian aikana, Mutan

mieshenkili, jonka.nimed ej ilmoi- . tettu, on parhaillaan hoidettayana

Mulhousen sairaalassa Ranskasta koleran vucksi, Mies saapui dsket- tiin Ranskaan Istanbuliste, Sang sairaalan edustaja, . |

ett sodasia voi tapaintua myds

= séllaista. _ ‘“Jonkun. on kisitettiva, etth

taistelujoukaille Atinetaan- ko- mennus etsid ja tuhota’, sanoi

mr Latimer sotsoikeugen alus-- “Joa et-

tavessa Kuulustelusse, © sid fa tuhota (sivumennen’ sa-

_ heen VYietnamissa olevien ame-

rikkalaisjoukkojen kerkeimman johdan médritelma visseisté so-

SUTmansa-

| 84 eélokuVateaiterissa, jotsa esitet-

taoperaatioista — K} tarkoittaa

mitiiiin, s¢ tarkoittaa krikkien -.

siell& cievien tappamista.".

Ja mr Latimer vetos!l sithen- kin, etti My Lai on. “vapaalta ammunta-almeella"”. {free fire

zone) milli midritelmilla -ter-.

Koitetagn, ett@ USA-n. tykisté- Miehet yoivat mielensi rnukaan porimittaa sitk. Hea vibjaal, et- tii timi miiiritelma voi -oikeut- taa ‘ ‘rajoittamattoman tuhormi-

sen (ja tappamisen — K) myts _

kevyella astistukeeila. Kuten huomataan, mr Latimer

epitti sotnoikeudessa kasityakan- _

nnn, ctth. Yhdysvallat on Viet-

Tinmissa “sodasse”, ja ett sedan - “olasuhteisan” on kaikki mah-' .

dollista ja lovallistakin — myte

ascettomien gilvilien tappeminen —

Merkillepantayvaa myds on, etti solnolkeuden isturnnossa et. esl- tetty . piipnhdvatsitean aslihen. qauuntnan, *ttih Yhdysvailat ef mukn ole sodassa |

Selviisti, jossakin an muuala-

_ kin milltda kuin Tanskan maagia 9 | | - — Kanelikoure, —

De ye eg oe ty ed ae eg Tp et PE. ot . . . 7

7 : “hoa . = of . oe it, Qn . I ., a Fr er i ee il 14 ' . . =, re ee a i! ‘ . 1° tou . . rn tants .

ww "oa al “ot 1 os . are : oe, me