Bart At eee fate aa ARS

ANIZACIIA RADA

Pravi uzroci

nezaposlenosti

ZENEVA (Tanjug) — Korijene nezapo- slenosti u zapadnim zémijama valja tra- Ziti u unutragnjim uzrocima'svake zemlje, prije svega u oklijevanju privrednih orga~- ‘nizacija i banaka da smjelim investiranjem ubrzavaju privredni rast 1 tako. otvaraju nova radna mijesta. ‘ . ’

Sve tvrdnje da je jedan od glavnih uzro- ka nezaposlenosti u razvijenim drZavama uvoz i konkurencija proizvoda iz’ zemalja u razvoju, potpuno su neosnovana. To je glavni zakljutak studije koju je upravo objavila Medunarodna organizacija rada (ILO) u Zenevi o nzeaposlenosti, kao naj- teZem ekonomskom { druStvenom proble- mu. _ Poznati ekonomisti i sociolozi, autori stu- dije, konstatiraju da su vlade nekih zema- lja smisljenom politikom, iz straha da pu- na zaposlenost, a time i veéa potrefatska moé stanovnistva, ne bi doveli do inflacije, odrzavale privrednu stagnaciju i nezapo- slenost. Situacija se pogorSavala posljed- njih godina i zbog pojave sve veceg broja kvalificiranih Zena i omladine na trziStu

nizma da se Jevrel/ izvode Iz Izraela / naseljavaju u Egipat / tako Izvrée bibli/ski pravac lseljavanja. Nase- enici bi postall trajan uzrok trvenja Izmedu dve viade. Podrudcja nejasnog suvereniteta, poput Dan- cinga, obiéno su‘povezana s nape-

toséu. 4 _ Aba Eban, bivSi ministar spoljnih posiova Izraela

JOHANNESBURG — Sa tre- utno 18.400 zabranjenih krji- ga (i 370 brogurg, 305 kalenda- ra, 97 gramofonskih plota + 595 filmova) Juznoafritka Re- publika nedvojbeno je neslav- ni svjetski rekorder cenzure.

radne snage.

PROTESTI PROTIV INVESTICIJA

Cambridge — Nakon &to su nedavno objavijen| podaci koji jasno pokazuju da nekollko najvecih svjetskih. transnacional- nih kompanija (“General Motors”, “Ford”, “BP”, “Schell”...) ulaZu goleme svote nov- ca u privredu Juznoafri¢ke Republike | na ostale na¢ine pomazu odréavanju rasistic- kog rezima — usprkos raznih rezolucija UN i trgovinskih embarga za isporuku nafte | ostalih slrovijla — studenti u Sjedinjenim Drzavama, na sveucili8tu u Harvardu, orga- nizirall su masovni protestni miting u znak protesta protiv tih kompanija.

PING-PONG DETANT

Seul — Prema pisanju japanskog lista “Yomiuri”, ameriéka stolnoteniska repre- zentacija prihvatila je pozlv DNR Koreje da u toj zemiji odrzi nekoliko susreta.

Naravno, juZnokorejska viada je odmah uputila svoju ambasadu u Sjed. Drzave da “isplitaju o Gemu je rijet”, predvidajucl da bi ping-pong mogao ponovo kao | u slucaju s Kinom posluZiti kao sredstvo detanta | priblizZavanja SAD | DNR Koreje.

POCAST ROBESONU U UJEDINJENIM NACIJAMA U Ujedinjenim Nacijama u New Yorku proslavijena je 80-godlgnjica rodenja gla- sovitog americkog pjevaéa | borca za rav- nopravnost crnaca Pauia Robesona, Pros- lavu. je organizirao posebni komitet UN protiv apartheida. »

ZAGREB, LUUBLJANA.

BEOG

_mjeseci.

z

Javno biljeZniéki ured.

B. Cosulich, Notary Public

l.. fos "TEL, $37-2822

He “8

Otvore

GRAD | SKOPJE BORAVAK OD 3 NEDELJE DO 3 MJESECA CIJENE OD $419. — DO $499.

SA JET AVIONIMA BEZ PRESJEDANJA

Uslijed ATC propisa, rezervacije se primaju najkasnije do 45 dana prije polaska aviona. Javite se za Vase rezervacije pra- vovremeno, dok jos ima slobodnih miesta.

Za dolazak Vase rodbine u posjeti iz Zagreba, imamo veliki izbor jeftinih charter lijetova sa boravkom u Kanadi od 1 do 6

INCOME TAX

Avionske karte na redovitim linijama, APEX — Youth Fares. Rentanje automobila. Pravijenje pasoga i viza.

nim danom od 9.30 do 6.00 p.m., subotom do

MARKSISTICKA PARTIJA U ETIOPIJI |

ADIS ABEBA (Tanjug).— U Etiopiji Je u| punom jJeku velika kampanja politizacije na- | rodnih masa, njlhovog naoruganja i organi- | siranja, imajuéi u vidu osnivanje marksisti- | tke radnitke partije, piie etlopska Stampa | uz naglasak da revolucionarno povjerenje |

danas proiima etiopsku revoluciju.

U toku su velike pripreme, ukljuéujudi o- | drzavanje ideolo’kih seminara za osnivanje |

centralne radnitke partije. Medutim, ovaj prvorazredni posao nailazi na teikoée, medu kojima je postojanje‘razlititih ideoloSkih grupa.

Otkriée u dnevniku

HONOLULU — Medu istrazivatima sve je vide turdnji da su 8panjolski mornari mnogo prije otkrili Havaje od Jamesa Cooka, Podac; iz brodskog dnevnika inact sluzZbenog pronalazata Cooka otkrili su nesto Sto se dosad nije znalo. Brodski lijeé- nik krivi Spanjolce za prenogenje stfilisa u taj dio suijeta, iako se za njiegova kape- tana tvrdi da je prvi Evropljanin na Ha- vajima! Naime, traganja‘po bogatim arhi- vama i brodskim dnevnicima, i otkriée je-

dne pomorske mape govori da su Spanjol-

ski mornari sa svojim brodovima jos u 15, 1.16. stoljeéu posjecivali otoke La Me- sa 4 Los Monhes, tiji pourgan. opis odgo-

. vara danagnjem izgledu kopna na Havaji- ma. Jedna od teorija koja govori u prilog

Spanjoleima kao prvim gostima Havaja jest i ta da su ont mudro tajili svoja ot- kriéa od svjetske javnosti, plageci se Ru- sije, koja je imala Aljasku, da ne sazna za Havaje kako ne bi krenula na tu, za Spanjolski trgovatki put, vrlo vaznu toéku u Tihom oceanu. ‘

oR |

A TRAVEL SERVICE 1D,

os

*

Na ovogodisn

im proslavama Prvog Maja doSle su do izraza teznje covje-

éanstva da se oguva mir. Radnici u kapitalistitkim zemijama trazili su

poboljSanje ekonomskih prilika... Na prosiavi

u Madridu, gdje su zajednicki

nastupill socijalisti | komunisti sudjelovalo je pola milijuna Ijudi (na slici).

#

PARIZ: NAKON 2. SVJETSKOG KONGRESA ROMA .

PARIZ (od dopisnika Tanjuga) — Vre- éom od crvene svile sa zemljom iz PendZa- ba pozdravio je u Zenevi jedan indijski predstavnik sudionike neobitnog skupa — drugog svjetskog kongresa Roma iz 25 ze- malja. To je ujedno bilo sve. sto su dobili iz svoje dayne postojbine. Stotinjak dele- gata Roma iz cijelog svijeta ispunill su svoj kongres i drugim dirljivim prizorima. Pod romskom ,zastavom, koja simbolizira njihov zlehudi Zivot kroz nezadrzivo vri- jeme izmedu neba | zemlje, odali su tuznu postu stoftinama tisuéa Roma koje su na- cisti bezdugno istrijebili. Ali su, u ime de- setak milijuna svoje subraée, koji i dalje, osobito na Zapadu, bivaju liseni osnovnih

ljudskih prava, Zestoko digli glas protiv

nastavijanja ove nepravde.

Romska nacija stavlja danas na savijest tovjieéanstvu pet svojih dramatiénih za- htjeva. Prvi je poziv na borbu protiv ra- sizma koji Zitanima, Romima, Manusima, Sintima i drugim granama istog nacional- nog Staba omogu¢ée grupno zadrzavanie na pojedinim mjestima i Skolovanje njihove djece. Od zemalja u kojima Zive zahtije- vaju da u tom smislu poStuju rezoluciju koju je proSle godine usvojila jedna pod- komisija Ujedinjenih.naroda. Zatim, Romi zahtijevaju da im se prizna status nacio- nalnosti kao i drugim nacionalnim manji- nama. Da bi se mogli Skolovati, potrebno je priznati romsku abecedu i jezik. Najzad, romski kongres je izabrao medunarodni komitet za koordinaciju sa zadatkom da Romima osigura konzultativni status u

“Ujedinjenim narodima.

Najveca nepravda

Romima s raznih meridijana, a osobito.

zapadnoevropskim, dosta je veé oglusiva- nja o njiihova ljudska prava i prenebrega-

vanja obeéanih rjeSenja za njihove Zivot-'

ne probleme. Takav je, na primjer, sluéaj s jednom rezolucijom Evropske zajednice od prije tri godine, koja je trebala olak-~ Sati »integraciju nomadskog stanovnigtvac, Romi, medutim, nemaju povjerenja ne sa- mo u ovakve rezolucije, nego i u smisao njihove integracije, Oni bi Zeljeli da im se priznaju ljudska i gradanska prava i da istodobno satuvaju svoju kulturu i natin zivota. Zato sada nastoje da u tom smi- sla pun naklonost medunarodne jav-

Otkako su se poteli medunarodno orga- nizirati, Romi sa svih strana uzalud pod- sje¢aju ravnodugno tovjetanstvo na »naj~ vecu nepravdu« koja im je u€injena u raz- doblju poslije drugog svjetskog rata. U tom ratu najteZe,Zrtve su, kao Sto se zna, bili Zidovi i Cigani. Zidovi su u meduvremenu dobili drZavu, u njihovu korist su se u poslijeratnim godinama zauzimale sve me- dunarodne organizacije, pa i vecina la- nica Ujedinjenih naroda, da se i ne go- vori o njihovim pozicijama u kapitalistié- kim zemljama. Kao Zrtve naci-fagsizma, Zi- dovi su, ponovo je podsjetio romski kon- gres, dobili i reparacije, A Cigani — baS nista!

Priznanje Jugoslaviji

Da ovo ne bude i dalje samo glas umi- ruéeg u pustinji, a i da se ne bi pomisfMlo kako Romi zahtijevaju da im se »pravda materijalizira«e na 2. svjetskom kongresu formirali su oni i komisiju za raspolaganje sredstvima koja bi na ime reparacija do- bili od njematke drzave. Ta sredstva bi, kako su zakljutili, formirala fond za Sko- ~ ldvanje romske djece. Sto vise, da bi ovaj program bio zaista ostvaren, nemaju niSta protiv da sredstva fonda usmjerava UNESCO, svjetska Organizacija za nauku, prosvjetu i kulturu.

Istodobno sa Zenevskim kongresom, u Francuskoj je odrzZan kongres ovdaSnjih Roma. I tu su, jo$ jate nega ranijih go- Gina, digli glas protiv svakodnevmih na- pada na njihova elementarna prava. Za vecinu, Francuza, pa i za predstavnike viasti u pojedinim gradovima, Romi su —

‘kako je na ovom skupu reéeno — bili i

ostali »prijavi lopovi«, . , Proganjaju se s gradskih atara, prezriyo gledaju na ulicama, medu prvima hapse prilikom svakog javnog nereda. Pa ipak, iako »niti siju niti Zanju«, oni se, valida zato Sto ih opasnosti vrebaju s raznih stra~ na, veoma vjesto snalaze i — traju. Rome iz Jugoslavije, kako i sami éesto kazu, odvlati u druge zemlje njihova »no- madska krv¢«. NaSa zemlja je, inate, jedna od rijetkih kojima se na medunarodnim skupovima Roma odaje priznanje da je na pravi natin rijeSila i njihov problem. Ona je ,ujedno, jedina zemlja u svijetu kojoj Romi sa svojim kongresima i skupStinama nemaju nista da zamjere. . . | . CEDOMIR STANKOVIC