SAC

An ) atom- -egy ezménny vel n meg: a ikar jak fojtania ay

Tie é &y m ilva a Szoyjet. ellenéri lané az eurépai

“Bonn! levelezénktol: Henry Mor-—

. pentha jr, a hirhedt Morgenthau- terv szerzije, legel Ove kellett volna %

lozott, Nem lehet egész véletien, hogy avi ildg gpolitika tijabb fejle-

e kévetkeztében a német- sajld. ‘Gab Morgenthau tervrél ir. A német vildglapok ezuttal sem- mi-esetre sem a hébort utani anti- szemita izzel emlegetik Morgent- haut. Méecsak nem is az NDP. lan- ii vagy a » National ee jar-

nem ‘elvan’ nagy és 5 tekintélyes la- pok is, mint a liberalis, ndci-ellenes Welt am Sonntag, amely batran és erélyesen szall szembe a legtjabb amerikai—szovjet tervvel, amelyet az atomklub két nagy tagja atom- egyezménynek nevez.

Bar Willy Brandt nyugat- -német

szociildemokrata kiilligyminiszter szerint — aki legut6bb tapogatdd-

zo kérdton jart Washingtonban — — OLY eldre az atomszerzodés nincs:

kész, de — késziil!

MEG KELL FOJTANI AZ _ EUROPAL KONKURRENCIAT

Mirél van 520? Arrél, hogy az amerikai—szovjet kezdeményezés nemesak az atomenergia habonis -felhasznaldsat akarja mds népek- nek megtiltani, hanem a on kutatast és atorn- hasznalatot

Tt mar azonban nem a béke_

—GYOKE

aki szerint kecske- _ : valtoztatni — - Németorszd agot, a napokban elhala-— | _amerikai

békés.

megér2ésérol van 826, hanem s80k-

: kal tébbrél: az eurdpai konkurren-

cla kikapcsolasérél, az eurdépai

ipari fejlddés er6szakos megbénita-

sardél, amely egyforman kedves az liberdlis kapitalizmusnak és a szovjet-ipari kapitalizmusnak.

Nem kétséges, hogy a gigantiku-

san fejléd6 eurdépai iparnak, tiz év mulva legnagyobb fenntartdja és leghatalmasabh hajtdo-ereje az atom-energia lesz, Az amerikai— szovjel egyezmény tervezete sze- rint Eur@pdt meg kell fosztani et- (61 az energiatél, sdét a német-— francia—angol atomkutatast rész- ben Moszkva, részben Washington — shit mi tébb! — a keleti dllamok ellenGrzése ala kell helyeani.

Az amerikai—szovjet epyezke-

dés —- helyes kifejezéssel bratyi-.

Zags riadékésziiltség dllapotaba helyezte az egész, jovend6jéért ag- g6d6 Eurépat. Februdr 21-én Genf-

ben Osszeliinek 17 Allam képviseldi, | hogy ott targyaljanak az atom-tila- lomrél. Riasztélag hat epesz Eurd-

para, hogy egyelore esak a szer- zidés amerikai és ekként enyhébb fopalmazasa ismeretes, mig a

‘Szovietunié bélcsen hallgatott ar-

rol, hogy mit. is akar elérni ezzel az egyezménnyel, A nagynehezen ésszekovacsolt Eurdépai Piac Alla-

mai nyomban felismerték az ame-

-_rikai-szovjet discrimindciot és meg- lattak, hogy az egymassal bsszefo- : gott amerikai és szovjet szuperha-

E ie

Hi amdasi iA ron étrahagyott i irdsa

~ Mostanaban, an -irodalmi | Franti elézékenységbdl, néha. kezdé ‘eons érzem magam. S mint efféle

| kezdd- ird, szivesen gondolok visz-

_sza ifjabb éveimre, amikor gyak-

ran szerepeltem’ jrodalmi- estéken.

& egyik ilyen estélyen, nagy ké-

gyancsak probaltuk —

kivaerh a rezet. ‘Ugy vettilk észre,

- mintha lett is volna sikeriink, Ezt a siker-emléket nem is a magam— _szereplése tartotta. fenn, hanem az

egyik: nagyt rabecsiilt. baratomé, A

bari atom ugyanis eléadas kiézben,

— mindig- leintette a hallgatés sagot, -valahdnyszor tapsolni kezdett ne-

ki. Akkor nem értettem ezt a til : takoz6_ gesztust, mert tigy gondol-

tam, hogy az iré azért mondja el hogy” a haligatot ~meggyézze a maga jgazarél: s az ae a szegény hallgaté azért tapsol,

a -gondol atait,

mert az iré mondanivaldjat helyén- valdnak talalia. — ae | - Most azonban egy kicsit_ értem, | |

Nyilv: dn tudta ez az ir6, hogy a kdznség tetszése ki, a maga igazdért, még sokat kell tennie, S_ raloban, hol van mar az a kézinség, a maga tetszésével

egyititt! Csak az iré van meg, a

maga vélt- igazdval, amely elmult

és megiijult, ‘$s megint elmult és u)- bol megujult kézinsép fill én foly- dogalt kereszttil, huszonot esztend6 reng zeteg ideje alatt.

De hat ‘Igy szall men AZ arany, ha yan,

§ ha pedig. nines a szocsobogas vizében arany, mint ebben az én hegyi patakocskamban, akkor is van benne valami. Taldn pisztrang, talan mosolyra derité fényjatsza- dozas; vagy még inkdbb afféle cso- bogé mondikdlds, amely a patak eredetérél mesél valamit. ~ Most nem is akarok mast.

Nem is hasazndinék tehat olvan

veretes szot, mint a vallomads. S ha

mégis hasz ae akkor meghamo--

-zom elébb. Vagvis az tinnepélyes- séget lefejtem réla, hogy ezt a né-

hdny percet ne prédikaciéval t6lt-_

sik el, hanem olyanformdan, mint- ha iré és olvasd kGzdtt, a tehetsége

doleaban B, a kilénbsée valéban.

megs2unt volna. egyeztiink, széfodrozisaim irdsdgom gydkere- irél mondikAlnak valamit. |

Az elsd lét mond, hoey lassanként, telt s mulik az idé, egvre inkabb azt gondolom, hogy életem e zetének he irom olvan aga van,

amely { —frdl Szetemet, annak észi jelle

Ha ebben meg-

eondolati és omdy aban | kial . | Mataverek. ee szUlaktél : searmaztam ES olyan emberek HG

: zitt ‘ndttem: ‘fel, szeg é ny gazdélkodok | Vagyis a falu afféle csaladokbdl al- lott, akiknek kilenevennyole szaza- léka- oe gazdalkodott. spp ede nagyon ja tékos volt a kizség hatdra, merta lapdly hamar 3 bal és a heggyel. A gazdék szama- _

élet |

meg

elmulik, de ne-

s remélem, akkor az én.

esobbanas valami affé-

ahogy hogynem —

pvdkeér- |

egét valo-—

a tdrsadal-.

alike valahanyan voltak,

térpe birtokon

ligynevezett -

valtakozott a domb-

ra azonban nem jatékos. volt, ha-

nem igen verejtékes, Sokat dolgoz- _ tak, de nem éltek nyomonisdgban, ha nyomortsag alatt a legelemibb- - salikségletek hidnydt értjiik. A gon- _dolkodasuk és a viseletiik médja ar- — ta vallott, hogy iopbee yee

nem volt. S valéban: az éseik — mind szegény, de dgynevezett sza- bad emberek voltak; mar tudniillik a boriik alatt, mert a szegénység- ben hova legyen mashova a SZa- - badsdg.

Hat ilyen ‘emberek kdzbtt érkez-

tem a vildgra, s néttem is fel. Ilyen -emberek = meséi Hi —-gytijtéttem a napokat, hirtelen sz6- vi illandsok kézétt

és dalai mellett

és bizony elég- gé ‘kététten a hagyomanyos visel-

kedési s kézdsségi formadkhoz.

Eeyszer példaul asztal mellet til- vén, vacsoraztunk, S ép ppen akkor

- betoppant hozzadnk a tanité. En ele- mista lévén, mindjart feldlitam az asztal melldl, hogy iskolai médon _ megtiszteljem a tanitot. De -abban | atvam ram szolt, —

a pillanatban mondvan: AKL eszik, Ley lel?

| Hanem a csalidi ig gazsagszolgal- tatds sem ismert elfogultsagot,

nem all fel.

ahogy a kBvetkez&? példdcska_ is

mutatja. Vagyis tOrtént az egyik al- kalommal, hogy a gazda meg akar- ta fenyiteni a legényke flat. A fiu édesanyja azonban, mar mint a gaz- da felesége, gyorsan és védelmil adaugrott a -gyermek elé, s igv a

eevee bizony az asszonyt talal-

A gazda azonban nem -esett Za-

Fie hanem By s20lt rogton: Ott |

is. johelyt. van? | Js néha- nemesak a iva villa-

doztak, hanem maga a tartalom is, -amure: ugyancs ak emlitek -eBy Pel

dat.

~Lakott a szomszédunkban egy.

Szinte Pal nevii ember, akinek igen

nyelves felesége volt. Hat az egyik: napon béllikken hozzaink az egvik _keresztanyaim, s nagy séhajjal azt

mondja: ,,.No, Szinte Pal agyontité a feleségit’, S erre szdl édesanyam, minden megrendulés nélkii: .Hat akkor tobbet az sem nvelvel.” _.De- folytatja_ kereszt- anyim —, a nvelvit nem tudta agvonitni” oe |

Hat eme forgdcsokkal ecsupan megzizzenteni akartam a tarsadal- mi helyzetet. S a zizzentés utan

~hadd mondjak valamit a természe- ti kGrnvezetrél is, amely irdi gvé-— mnek a madsodik dgat tag | lalta, lgy, ahogy. A falu, ahol see

kérzete

-elindultunk a

‘sarsban |

ipar jo 5 résnét

talmak tiz éven. bel Hit kb akary kk kapesolni az eurdpal versenyt, OZ. zel alacsonyabb szinyona! ira nyom-

ni az eurdpai

munkdsségot. A gvenge ldbakon all6 NATO is élén-

ken reagalt a szovjet—amerikai

merényletre és megallapitotta, hogy amennyiben ez a szerzddés |étre- jon Grdkidékre lehetetlenné valik, hogy Eurépa katonai atomhata- lomként megvédhesse Gnmagat a szovjet-tamadas ellen.

KOSZIGIN FENYEGETOZESE

Willy Brandt, Nyugat-Németor- szig szocididemokrata kiillgymi- minisztere, aki —- mint fentebb ir- tuk — Amerikaban informalodott a késziil6 tervr6L S hogy nem vala- mi j6hireket hozott agavel arra mutat George Kiesinger német kancellar mostani _ kijelentése, amely szerint ,nem engedjlk ma- gunkat visszastlillyeszteni az egy- kori gyarmati dllamok nivdjara és nem lesztink a vilag koldusai. Nem fogjuk alairni az atomegyez- ményt.

Koszigin elvtars pedig épp azért jart Londonban, hogy az an- gol munkaskormanyt megnyerje az ijabb szovjet—amerikai hdditasi tervnek és terror kisérletnek, amelynek sikere esetén Eurdpa bé- kés fejlédése is mérhetetlen ve- szélybe kertilt. Ha ugyanis az Eu- ropa Ko6icsénés Gazdasdagi Piac dllamai kéziil akar csak egy is alda-

lettem, magasan fekiidt: nyolesz4z

méteren a tenger szine félétt. Igy aztan a szinek erések voltak azon a [6ld6n, s a F6ld felett erds a fény

és kénnyen valtoz6, A tél hava_ szikrazva tlind6kélt, s a nyar pe-—

dig telivér volt és eléggé végletes,

mert az egyik éraban még ragyo-— -gott a fény, de a mdsikban mar olyan vihar termett ké Onnyen el6,

amely valosdgga ala fdldre szAllt. _Emilékszem egy zengzetes napra példaul,

a lég, s hamarosan olyan vihar

-_ szaguldott el6, amely valésdggal a

féldrezuhanva tOrtetett — felénk, ijeszt6 sdtéten. Apam, aki pedig nagyon komoly ember volt, mind- jart lebujt a bardzdaba. S latvan a

példat, én is hamar tgy tettem, ©

Hanem a mi tettiink még hagyjan,

dea két barom is térdre ereszke-

dett a szdntasban, s tigy bujt ké- zelebb az -anyaféldhdz, amelyet meg kellett szantani.

A természetrél azonban nemesak

ilyen zordon emlékeim vannak, ha- nem tiinddklé. Seay is” jutnak eszembe, | |

. Egyszer példaul, tigy jtinius ele-

jén lehetett az id6, atydm ismét el-

vitt magaval, hogy felmenjiink a hegybe, ahol a medddé-csorddban két tindnkat Grizte a pasztor. Hat fényes idGben, s ami- kor messze a falu foldtt, egy hatal- mas fennsikra érkeztiink, én egy-

-szerre s nagy amulattal megalitam,

mert végig az egész hegyi fennsik, ameddig csak elldtott a szem, hat

az mind patyolat fehérbe volt bo-

rulva, Narcisz virdg viritott millié szimra, vagy ahogy a_ ballada mondja: kdpolna virdg. Ebben a narcisz-6zénben mentiink egy fél Orin kereszttil, s bizony Krisztusnak kellett volna lennem, pee a virdgok tetején tudjak jar- ni, ahogy szerettem volna. Igy eeoatae gazolva haladtam a tiin-

~déki6 mez6ben, de az a patvolat

szin még most is lebeg eldttem, s

mint a fohasz, ahitozik bennem az

illat.

Sezena virdgas mezon tal, hadd mondjak valamit a gydékérzetem harmadik dAgardl is, ami valdjdban hem mds mint az Grékség. Apdm

és anyam olyan sorsban kezdte s

majd vitte végig az életét, amilyen n kezdte és vitte ott a falu- nak nagy része. Vagvis térpe bir- tokon gazdilkodtak. Ugy élnek

szivem emlékezetében, mint akik dllandé munkdban voltak és gon- dokban villadoztak, akar a termé- szet boriban és fényben. Igy te- mettek el hat gve ermeket, § nevel- tek fel 6t6t. Maga a esaladi kor nem valt egyhangu tehat: de mas- kiilénben sem lett volna egyhangu,

| mert atyam igen hallgatag és @ sor- | sa miatt mag aban emésztddé. em-_ ber volt, s anyam pedig pillangés

eurdpai gazdasdgi- kézdsség, - munkanélkiiliség, g

természett, cakia dot is ra tudta tenni egy fliszal te-

amikor. atyam © magaval — vitt a hatarba, mint zsenge elemis- tat, hogy szdntas kézben jarjak a_ ~ barmok elétt. S mikézben viddman -szantottunk, fejiink fOl6tt a pacsir- -tasz6val, egyszer csak meglebben

kicsi : hiszen kollég xak yagyunk!” oa mondom én is neki wm, cSak ép-

az egy ményt felrobban an jon a gazdasagi valsdg, -

Sx

az europai allamok djabb- egymds- eo kbzbtti versengése, az egész eurd-

eurdpail békés fi édést

pai -munkdssag. életszinvonalanak lecsdkkenése, oo

- Azonban Kosziginék éppen ezt akarjak elérni s ezért jelentette ki Londonban nagyhangon a szovijet

: miniszterelnt Sk: Mar pediz Nyugat-

Németorszagnak ala kell irnia az

| egyenmnéay? :

Egy bizonyos, hogy Franciaor- szdg nem irja ald és —~ mint jelen- leg ldthato —- nem fogja aldirni Nyugat- -Németorszag sem, barmi térténjék is. A németek nagyon jol tudjak, hogy ha az egyezmény va- ldora vainék, akkor 10 éven bellil az eurdpai ipar 35 szazalékat a szovjet fogja kontrolaini.

A szoyjet pedig imperialista és Eurépa-ellenes céljainak elérése ér- dekében a leghangosabb— propagan- da dgytikat vonultatta fel, Azt han- goztatia, hogy ha az atomenergia békés hasznalatat nem tiltjak meg akkor a németek az atom-energiat hydrogén bomba eldallitasara fog- jak felhasznalni, mert hiszen a leg- békésebb célra- folytatott atomter- melés is egytitt jar a Plutonium

eldallitasaval, amelyet aztan fel le-

het hasznalni az atombomba elddl-

litasdra is. MI VAN A HATTERBEN

Nyugat-Németorszag ma a féld- kerekség legpacifistabb hatalma, de a kutatas terén djra kezd feltér- ni. Garchingban, a kicsiny atomki- sérleti telepen, amely villamos energiat termel Miinchen szdméara, szazezred masodpere alatt hatvan millid fokos héséget tudtak eldal- litani, ami mdr egyenl6 a Nap hé- liumsugdarzdsanak h6é fokaval.

. legnagyobb gon-

tejére,

A esaladd, marmint a mi csala- _

dunk, mely ott a faluban rokonsdg-

gal elég népes volt, egy dologban. mégis kiilénbGzétt a tébbi csalé-

doktél. Abban ugyanis, hogy a mi el6deink kdézétt, minden nemzedék-

ben, akadtak olyanok, akik a féld-

rol elszalltak a vilagba, tanulvan

: -magyobb iskolakban is, mint a fa- _

lusi. De az elszdlld4suk bizony gyakran esak olyan eredménnyel

jart, hogy a zabolatlan természet

id6nap elétt sirba vitte Oket. Csak néha maradt meg egy pap, egy tér-

vénytud6, egy szinész s efféle ve-

gyes elme. Mert kiilénben, mon-

dom, a buborékos természet 65 a nagyfoki érzékenység hamar fel

szaritotta dket, mint a felhdk mé- gill ki- kibukkané nap a “harmatot. Ennek pedig nyilvan az a magya-

‘razata, hogy a csaldd igynevezett

belterjes tenyészet voll. Vagyis mas vérrel nem keveredett, bizonydara sajndlatos; S ha az idét nézem, a nem- keveredés idej jét, ami matol visszafelé négyszaz eszten-

_ d6, akkor bizony a _sealadinakc mt.

emlék jellege van, :

Hat ilyen. tarsadalmi természetti és drékségi én a gimndziumba. Vagyis indul-

tam el azon az titon, amelyen az

iréi_ sors, gyakorlati formaban is leselkedett ram. A kétes eseményt, hogy ez mikor és miképpen tértént meg velem, valahol mashol mar el-

mondottam. Egy beszédes térténe- tet azonban, mely idevag, szeret-

nék megemiiteni. Egyszer, gy a harmincas ‘évek-

ben, egy ifja ujsdgird arra kért,

hogy irdi mddszeremrél nyilatkoz- zam neki. En azonban nem akar- tam nyilatkozni, mert hiszen effé- le médszerem nem is volt. Az ifjd ember tovabb allt a ldban, s egy- szer csak azt mondja nekem: ,,No, Jigen

pen nem egyforman tesszilk a SZa-

~ vakat egymas mellé.” Hat igen, az irddalomban min- 7 den: azon az egyszerii dolgon mu- lik, hogy a szavakat miképpen— tessziik egymas mellé. Megvallom, ez a komolyt alan babra munka ne-

kem sok gondot okoz, mert komo- lyan esindlom, Vigasztalasul,

amely igy szdéh: Ss ‘Egyszer eey gazda- ember‘ az ud-

varon hagyta este a ldszekeret,

melynek a rtidja, tudvalevGleg,

- mereven eldre all. § aztdn a gazda - te

S megfelejtette a szeke- Ejjel azonban koromsététben

: iment az udvarra. S ahogy ment, ~_egyszercsak dtesett a szekér rid. jan. De nagy nyugalommal felta- ?p S$ megnyugodva igy szolt: .No hala legyen az. Istennek, | _ezen is ker esztill estiink”,

-Gondolom, tigy ‘jartam ‘most. én

paszkodott,

vészjel,

szdzad éta a legnagyobb szelzmikus sze- _ ben, a legfrisebb adatok szerint 68 hald- los Aldozatot szedett, KGrillbel Hil 200 em-

tee

: foldrengéstani intézet szerint 7,6 fokoza- ti volt. Epicentruma kézel esett Neiva-

ami |

poggyasszal mentem

Ss vé- gezettil is, hadd mondjam el ma- gamnak azt a csepp Grténetet,

A tovabbi fe oil sdést. most st ert Za~

‘kos eszkdzékkel diktatorikus m6- _

don akarjak megakadalyozni, Ez-—

‘tittal azonban — végre gylatszik — hogy a nyugat- -német kormdany _ szilard marad és nem engedi meg-

| fojtani népe j6vdjét,

Hungaricus

HANGSZOROBOL HALLHATO A MAGZAT SZIVVERESE

A magzat szivverése az egytien lay- kbzlési ‘rendszer” _ amely ssz ZeKGU az or- yost a még meg nem. szilletett csecse- mével, Ezt a szivverést az orvos mind a terhesség, mind a szllés alatt hallgaté- esOvel Neyeli, Ehhez nagy figyelernkon- centralas | szlikséges, s ez megnehezitl, hogy az orvas epyvidejfilee mas tevékeny- séget. — példdul injekcidaddst a sztilés alatt — végerzen. . A kanadai. HARCO-készilékkel a mag- gat szivverése a huszadik héttOl kezdve mérhetG — akar az orvos jeleniéte nél- kil is. A késgilliékben harom rezgésatala- kité van. A szivver ést-a kismama hasdra erdsitett. mikrofon juttatja el a HARCO- ba é a rezeésdtalakiték elektromos im- pulzusokka alaki tsk dt azt. Ezek ez im- pulzusok gérbe formdjdban papiron rée- a zithet6k vagy hangszéréval hallhatéva te- A Nilus volgyében megépitet. ték az Ashwan gatat, mely. hetOk. Igy az orvos idGnként leolvas- : nek vintomege plehtrones hangszorobol, a szobajaban Ulve is, dl- tani aE "Ramses farad Grids! landéan figyelheti a magzat szivverését,

emlékmiivet. A kdvet dara- ss 3 cyst _ os bokra szetflirészelték, és gy amelynek a normdlistél valid eltérdése

_ allitottak Sssze_ Ay Aelyén,” A hordozhaté HARCO silya nem egé- szen két kilogramm, szdrazelemekkel mi- kGdik, & elfér az orvos kocsijanak kesz- tylitartdéjaban is. |

hoz, a fOvdrostdl 224 kilométernyire vd Huila jards székhelyéhez. A két ly linc k6zOtt fekvG Neiva szenvedett ¢| legtibbet. Itt a haldlos aldozatok sz 40. Szdzan sebesiiltek meg és az épillew | 70 szazaléka vagy stlyosan megrongili | dott, vagy egyenesen Iakhatatlan,

SOK ALDOZATA VAN A KOLUMBIAI FOLDRENGESNEK

4 kolumbiai fGldrengés, amely f6l év-

Bogotaban, az orszag fOvarosabaa pin ‘félelem vett erdt az embereken — jel. tik a hiriigyndkségek. Az épiiletek eh

“sen kilengtek, a falkk végi Brepederiek, x ablakok betértek.

Pénteken Pastrana Borreo _ beltigym. niszter Huiléba repiilt. A kormany aiti'| tart, hogy a veszteség lista még le tébb lesz, mert a Déli Andokban felis! falvak és a kiillvildg k6z6tt megszalt minden kapcsolat. :

rencsétlenség volt az orszdg térténeté-

bert szaiiloliak kdrhdzha,

A foldrengés elsd hullama a kolumbiai

Floridn Tibor:

OSZTOL TAVASZIG

Hol tanulta? Sarga és virds jeleket festett, a barna agra arany levelet. Vermont szineit dobta a fakra, hosszu dmyakat a napsugdrra. A bokorbdl kitizte a tiicskot, _kalapjéra virdgokat tiizétt. Jatszott a széliel, figyeltem kezét Hol tanulta, vajon, mii véeszetéet?

Egyszeri dal -

Messze a sir, ahol pihen, szenvedés til sziveinken. _ Hegyek kézétt, messzi sirban, © ~~ irtam rola, hanyszor irtam — sirva rejti a pee

Aldott: mosoly, messzi mosoly, messzirél is ide oson, - -hozzam oson, szivemre szall, ‘Szall a béke, fehér madar, var az anyam, var az anyam,

Arnyak

Sz6kken az arny és nagyot lép elére,

a nyér fiatal volt, forré és dére, A kamasz kinesét vakon dobta az dsznek; keblén most fagyott levelek zérégnek.

: Oktober

Claudia hintajan dérfoltok fény fettek, holt levélrajokat temettek a kertek,

éjjel a rabl6 6sz megdlte a nyarat és. vére szertefolyt az ablakom alatt.

| November _

A nyirfak mar a bokrokig hajolnak, néma a Kert, tlicskOk sem valaszolnakk. Kéd vonul, és lassan mindent eltemet, — november biicstiztatia a hegyeket. Mar siillyed a stlyos esdben a taj, _ szél fésiilgeti tépett, lucskos hajat.

De ha fdlvillan tisztin a téli ég, _ megmutatja ijra minden ékszerét.

- Jégszirmok -

Ablakomra az éjjel. titokz atos iée | szalltak s atlatsz6n, hidegen, mi ee esillag villog, villantak a téli fivegen, gs tul a taj merész _ dombjai pihegtek és lesték az Gj ébredés —riigvekben és mély erekben erjedé ‘titkait, de, (Ja), februar fagyos mosolya kijozanit.

| Februar

Fak tévén a ho, ‘mint kék penge 2 villog élesen,

de lanvom rézsdkat rajzol a pards tivegen. : Viragbonté ujjan at nézem, hogy a ‘ert haves: : . ‘Sa L rOzsake riigyét me eB nem bontog gatja a tavasz. 8

is, / Keresztiil esvén sajat magamon, 3