4 ree Fly

; Me. et secrete” . - Ts ren art ae en albte e C E oe oye . . os weeds iy . .

pt tka lat = ° Adee

Fr fa: prt ls ae

ol!

Te it ae

Bag

m

Tt ee aT “he }

reheat tran Fey 5

oe oe El ee

=F amy oF. bay bs a a Lae, "hier | . aE. 1: + le ie eR | "Ey ‘ee - “. " - . 44 ial wa ea a: c . . He . . ™ a ee “al

a.

ae

. oe ee a aT ere . "J = ye : me a to! .

1 ve ae PL . ee —

—_ pay ee ee = jee ye ee "La a " " "2 hee 1 = oo Po . - os om mee -— . =. er a a. r ™ . “a 7 . a wr ho bal 7. . 8 ow" ee my = ar 7 , ia | ’ “me et Tigh shar em nny whe ge tate A Se oe, ee ee ‘ ' —s. a 7 re c cha ice ee : ‘= Pe ee ee el ae : " aT sees a a ce TE to 7 r a . wr a th Na : ot «cls Poe lags wi an. led ht a r i F oo ems tae = ae A a a, it fe 5 et de eg: ae Eps —- = = . . ron 4 i r =] r nn el a = . - _ ele 7 oL. 1 ee a, fel ae Cod “4 te ee a eee = ui, a oo Aa: =k ee a . . : : : tt ok : Laney oe ge ete eg ee, ee Ts a. “ae ct ee, 1] a 3 ; vs L - . = 3 . ae oF." ie ee co ay i — er, | 5 a ie Sal te ate = a! ver ‘t te 7 : aS sti FE ee wr

us ae: a L he Seis Sere

ak = : 1 eh Rare k aed mar aed ed Slo ee I sph Morte fat ah« eas wane ib Baie ater ane mei ob a! a a wh lal el oe lige Beri. he "

" 7 . : Ts . a 1 . ol oT . we _ eg ee AL . =a.0% - = = a : 4 m

= ee pale : : ohh ples fe a" ‘ae. 7-4 = = —— 7 ato Li eee

7 a r id

1. oP ee re ari ‘a : Pl

we he Eh hs

jin . ar =? ae = att og Oe arctan ae: 7 .

ae eT 1a

vt

a wo a dee a: BE Se Hey . . | toed se 2 et ee Le ‘ . “et meats BS es _* am cea DSL oe ee as, . hs = = = rT. Se lt ee ee wear et rer A SE em pate, Doty . La Tn id -— moe lst

at Anil g

sah

nat i oan be

z attra. i foie

—_

mee

Pet “he

. 1 4

Orso

. —_ = = oo - . - pe Sa A —. a] aT) = Laael intr} . . . : . A . . watt . . . . .

ca . ey ater a : LF: wot Te : =: =oF

See Lee

rd . -

.

_ potvdasa edetd asemaan, joka kerran bli liberalismilia.s

VAPAUS.

Ceredan snomzlaisen troviesté Ja, Hmes- — Sudburyzn, Oat foke fn Benen torstai je leusntal,

imittajat: s. G. NEIL Fe ; AEVO VAAEA. ——— eee 3 VAPAUS (Liberty) | . ‘Cansda. Prb-

ly organ of Finnish Workers in Gd in Sudbury, Ont, every Tuesday, Thursday and {t

a at the Port Office Department, Ottawa,

as cgcgnd class matter,

General advertising tates 75¢ per col, inch. Lfi- nlm: m charge for single intertion Thc. The Vapaus is the best advertising medium emong the Finnish

People in Canzsda..

. ILMOITUSHINNAT VAPAUDESSA: Neimsilmotukset $1.00 kerta, $2.00 kaksi kertaa. Avioliiteonmenoiimotukset GOe palatatuams. Nimenmuutesiimotukset 0c kerta, $1.00 3 Eertas. Syntymalimotukset $1.00 kerta, $7.00 3 kertas. Avioeroilmotukset $2,000 kerta; $3.00 kakst kertaa. Euolemanilmotakeet 52.40 eet $50¢ Jisamaksu

tosla lta tei muistovarssyl a Halutaantiedat ja osoteitmotukset 50c kerta, $1.00 ker: Wolmekeriag. otiaiién je {Imotusakentiucrien on, Vaa- dittresan, Iahetetiivd ilmoteshinta etukateen. ‘

.- | FERATSHINNAT: ‘Canadaan yhat vk. £4.00, puoil vk, $2.25, kolme ‘kk, 41.50 ja yksi kk. Tbe. | Yhdyevaltaibin ja Suomeen, yhei “k $65.56, puoll vk.

63.00 ja kolme kk. $1.75. Tivekste joita ei seursa raha, ei tocla libettimign-

paits) a asiamiesten joilfa _on_ on takauksct. Tiistain Jehteen atjotnt ut Umoitukeet pitda ofla kort. torisss Jnuantatna, torstatn lehteen tiistaina J ju lauantaln

¥hteen torataina kello 4. re

VYanauden konttori ja toimltos: Liberty Hidg Lorne i Puhelin 1028. Postosste: Box 69, Sudbury, Ont.

Jos atte mil'9in tahanza saa yastausta ensimilseen kirjecscenne, kirjoittakea vad een, likkeenholtajaa

persoonollisella ‘ninelli. - J. ¥. SANK ASTO, ‘Litkkeenholtafe.

Aviatokratia tervetullutta, mutta . eivat. kommunistit

"Kapitalistinen sonotalehdists on kovin hyvilliin MacDonaldin liberalismille éeavuttemasia .yoitosta Bri. fancian Tydvaenpuolueen konferenssiase Liverpoolissa. Eraskin otstkko. kuuluu:. ¢Aateliston odotetaan nyt fydvan Aynityynsd yhteensi tydvden hanssav, ¢Kiellet- tydan kommunistetlia ‘pédsyn, Tyovdenpuolue toivoo

}a jos: MacDonald saa edélleen johtaa Tyovaenpuoluet- 12, niin’ MocDonaldin ja kapitelistien toivomukset voi- yat Lotediua. Mutta tuleeko macdonaldilaiguua jatku- yasti olemaan ohjaavana majakkatulena Tydvaenpuo- lueelle? . Po

: Sikali ‘kun nyt kontrollissa oleva <ikeistoj ohtajiste On a kysymyksessi, on kapitalisteilla syyt& riemuitsemi- BCer, K ommuniatit ja ¥esen. siipi pakottivat tydvaerr imperialistit paljastamaan; itzenad kapitalistien asiz- michiksi Liverpoolin. konferenssissa. MacDonald, joka tekee. BuIA erehidy}sia, kun. hiner ‘kohtuufonta tu hamaizuuttaga loukatsan, sanoi aivan samaa, kuin ettag ¥e ‘Ain ei halua Tydvaenpuoliieen ‘olevan Tyévaenpiolueen Tmuissga suhteessa,. kuin’ nimelliain.,: Auveavaan gnarne- - gliehew tapaan hin sanoi, etta. eryévienliike tiiytyy ko- hottaa pelkkien luokkaetujen ylipuolelles, Tama on favallinen tyéviien pett&jiin - ¢yleviip vaite. Hin. aanoi, elia (aT yivienpuclueen taytyy | vetoda aristokratiaan | ° _yhtii hyvin kuin. tydtétekeviinkin’ joukkoihin.», Eiko tama ole selvié luokkatatstelun -kielidmista. “Ja on ‘tylaisii, jotka vieli pitivat MacDonaldia sosialistina. Hin kieltdi tydlsisilta -piisyn: puolueeseen siksi, etté ne vastustavat kapitalistiluokBas ja avaa syliaa hert- Woille, lordeille ja sille Isisien joukolle, jonka puo- lueceseen liittymisellé ef voi olla muuta tarkotusia kuin émain yksiléllisten pyyteidensd edistiminen ja puclu- een muutlaminen tydélaisten aseesta taistelussa vapau- destaan kapitalististen etuoikeuksien ja kepitalistisen _vallan rintamavarustukseksi ja strojelijaksi..

» Mita tarkottaa. MacDonaldin, _Clynesin, Thomasin, ys ‘m. politiikka ja mihin ‘tulée-se johtamaan, ellei sita - e§tet ja sadteta hiviaén? Se -merkitsee,etta Tyovier- puolue, joke on. suurilla ponnistuksilla rakennetiu vil- meisen: neljannesvuosisadan kuluessa, tulee havidmadn, Se on, tyéviestinpualueeas. Nimi tulee tosin j#amaan. . Mutta sen sdilyttaminen ja kayttaminen tulee, vain hi miiimad nja jakamaan tyolaista, : . 3

“a, . * > MacDonald ja kuimppanit ovat Komimunistien pii-

snostuksesta tultet pakotetuike: paljastamaan tarkatus: perdnsa tyalaisjoukkojen edéssi, He haluavat pizsta sithen asemaan, jossa - liberaalinen puolue kerran ‘oli — tulla parvariston poliittiseksi vasermmaksi siiveksi.. Tass mielessd estetian tyébitekevien joukkajen - radi- kaalisen osan osanotio ja vaikutus Tyévdenpuctueessa, zamalla kun puoluetta vesitetaan n kapitalistiluckasta vir- -taavilla aineksilla, =, :

- Matta tuleeko MacDonald onnistumaan tissi? Vaik- ka han jonkun’ atkea voikin kayttéa .Tydvdenpuoluetta brittilaisen imperialismin tukemiseksi ja tyéldisten ho- . jallaan pitimiseksi, niin tulee han siiti huolimatta ai- * keissaan lopulta epdonnistumaan.. Hin ei kykene esti- min. kommunisteja,.jotka johtavat tydlaisid taisteluie- saan sortea. vastaan, vaikuttamasta tyévdenjoukkeihin. Vhid turhia tulevat olemaan. hinen ‘yrityksensa eristaa kommunistit tydldisisti- “Hanen. <voittonsay: Liverpoo- lisse on itseasiassa. vain hyvin, -vahimerkityksellinen ‘ja valmistas maaperdahénen: lopulliselle tappiolleen _ja h#violieen. Taistelu kapitalismia ja sen. tyGvdenliike ‘keen riveissa olevia asiamiehid vastaan tulee-jatkumaan. | | Léivisia taistelevain joukkojen painostus tulee sysid-

vienpuolueelle merkitsee tim patos viittitoistatuhatta

Hen Batokeelldan, tySttdiny yskyeymykeesta _bsotti fkon-

Wow Bb Be er Rigen BE. 2orooY lteag! E-ege Ite. [pee bo 7 Wai leet «- STE nc nee ee ee ‘alah

. boatt * ee | Ow Or oom oa . Viti Se ae sat eR ae el 2

Torstaina bola. 8 », — Thur., Oct. Sth, 1920

Edistysmielinen konventsioni

Canedian Brotherhood of Rzilway Employees-jarjes- ion konvettsioni, joka muutamia paivia sitten kokeon- iui Torontotsa, ja jenka konventsionin menosta luki- jazume Joyt2vat selostuksen lehtemme t2man oumeron toiselta sivulta, aptei rohkaisua jekaiselle, Jolla on tyovaenliikkeen edistys syd@mellzin. ‘Se ei olfut mi- kian vallankumouksellmen kenventsioni, eika edes mi- ‘euitien konventsioni sind mielessa, kuin konventsioni P6:nnecea tal entisessd 12:esa piiricsa olisi ollut- Mut- ta tuossa kokouksessa kuitenkin tebtiin edes yritys pai nickella tyovdenluokan edistymista koskevain kysymys- ten kanssa: Tass# mielessd se oli sitlmdanpistavana vestakohtana sille taantumukeelliselle pzikellaznpysy- misen ilmakeh3lle ja suunnalle, joka vallitsi Canadan ammattijarjestéa. Ottawasea pidetyssa konventsiontssa. ' Asettakaammepa esimerkiksi kysymys ammattiyhdis- tysliikkeen kansainySlisesia “yhtenaisyydesta. Purcell, ykst brittildisen ammattiyhdistysliikkeen johtajista, ta- noo sita cammattiyhdtysliikkeen polttavimmaksi -ky- symykeeksis, C. B. of A. E ryhtyi kannattamaan. maa- jlman ammmattivhdistysliikkeen yhtendistyttimista : knik- ki kasittavadn kansainvaliseen jarjestdén, brittilaisten

sesti ja lupautui Kansainvalisen Kuljetustydlaisten ]3i- ton yksikkond tekemaan kaiken voitavansa sen hyvaksi. Tima on wuusi fodisius stita, etta Canadan tydéviestd on vapsutumassa seurakuntalaismaisista katsomuksis- taan ja toteaza, etta tyovaenluokan vastustus -kapitalis-

tien palkanalennuksia ja jraperialistisia sotia vastaan|.

voi olla menestyksellisté vain siind tapauksessa, etté se tapahtuu macilmantaajuisena ja yitenaisena. :

Tydlaisten jiteendiseen poliittiseen toimintaan nah- den otti Konventsiont mys mydnteisen kanhan, hy- viikey milli pidtéslauselman, jossa se tunnustettiin maa, iiman tydvitenliikkeelte Fnta tarkedkei, kuin -.toiminta taloudettisella alaila ja kebotettiin jarjestin GSAS Oja litttymdin Canadan. Tydvdenpuoluecseen. Tasta pai- toksesta mainitessamme, taytyy. meidin sanoa Induatria- listi-lehden Canadan Vutistoimistolle, eita ¢«nuolasit en- ren tipahtamista>, silld se syndikelistisessa, tydlaisten iisendista poliittista loimintaa vastustdvacsa kiifkos- saan iloitsee, mainitun likaviemarin .lokak. engimdisen paivdn numerossa, ofsekkeella «Rautatielaiset hylkia- vit politiikany. varustetussa ulostuksessaan, siiti, : ¢et- teivat sosialistit, laborpartit enemmin kuin kommunis- litkdan’ ole onnistuneet sitomaan tahgn taloudellista valtaa omaavaan’ jarjestéon kuuluvain tydliisten kasia joukkona heidin guuhiaan. kannattameans, valehdel- tidan: ensin, etté .ealtys Tyovaenpuoluceseen liittymi- |. seat hylattiin, vaikka silie ei. tehty sen. pahempaa, kuin annettiin ‘ponsivalickunnalle, jonka ehdotuksesta se sitien viimeiseni- Aokouspiivind hyviksyitiin. Ja Tyé-

uutia jasenti ja ‘porvaripuolueille yhta monta Agnesta- |: jaa vahemman!. | seared om fittoisiutensa kapitalistisesta. - fiafenteleaisti. Tama nivyds-n hyvin toiverikas ‘merkki ja jonkuntainen fae ‘sjitd, ette veljeskunta e] salli--itsedan’ sekvietiavan |2 OOS sellaisiin Inokkein valisen yhteistoiminnan ja telinste- tan tyoliisten riigtamisen suunnitelmiin, kul’ With. _4B, and Q.>- suunnitelma. EE at . Nykyiiin, kun C. P. Ren’ Beatty jz uiedenarvoisa siirtolaisministeri avat kumpikin tehneet selvaksi,, ettai virdllisena . siirtolaispolitiikkana on tulvitiaa timai mea halvalla: tyévoimalla, jonka tulee olla néyrintd ja -tai- puvaisinte, mita Raatavissa on, juuri t#hdn aikaan- an- saiteee pidtdslauselma ‘Kansalaistattamiskysymyksessd tulla .mahdollisimman laajatti tunnetuksi. Kokous ai van-oikein protesteeraa sila jarjestel malliata erittelemis: tii vastaan, jota-on harjotettn jokaijsta kansalaiseksi pyrkijaa kohtaan,; joka vain vahankin: haiskahtaa® my6- timieliselta tai on wahapatdisimméassikaan kosketukses- sa tyovdenlitkkeen kanssa. Tima -on sietamatén aéian- us ja tySvaestin, ei pid herjeté mitiMarmokkaimmis.

ts yrityksistii ennenkuin se pakottaa ‘Aapitalistiset . Vie |. ranomaiset kdrjaamaan menettelynsd, :

C, B, of R. E.'todist? viela kerran, ett@ se op paljon mydtémielisempi teolfisuusliittohankkeelle kuin) A. F. of Lin rautatiedrmattikunrat. International Brother- hood of Railway and Steamship Clerka‘-niminen A. F. of -Lin. tynkéjarjesté on yrittinyt harjottaa tissi! suh- teessa ehkdisevai toimintaa, muita 3 ole ‘siind mai- niltavammin onnistunut.

C: B. of R. E:n tulee yrittaé wuraasti muodostaes- sani paikaljista -yhteenliittimiskomiteoita, joihin jar-| s jestén. ‘presidentti pultéessaan ‘viittdsi.’ Se | yaikuttea lopuksi yhtendisyyden aikaansaamiseen jisenistin ‘kes- kuudessa, silla jasenisté se vain jotain merkitsee siitd, miti A. F. of Lin jarjestésti on jalella. Yhteisid ko- mitecita tulee mucdostaa kaikilla paikkakunnilla ja ryhtya yhteisiin toimenpiteihin kaikissa paikkoja, lyo- auhteita, y. m. koskevissa esigissa.™ C. B.'of R. E:n suuressa midrin voimakkaampana joukkojarjestind ei tarvitse epailla tyhtyeasaiin tolmenpitethin idssd suh- teeasa.

«Vaser siipt» on taistetlut muodostaakseen ammat-

tijirjestin’ | timain maan ammattiybdistyslitkkeen todel- liseksi voiman keskukseksi.

nalsyydesté ja egerrn aiitins

|

misekst, . : 7G. B. of R. Ex ja toisien canadataisten jirjestdjen:

jotke eivat kelpea tai joilta on kietletty oikeus hittyé

middD pois néyttamdlta: MacDonaldin ja hiinen rhatel ist amomattijarjéstdin; on Carradan atomattiyhdistystiik,

. yslavansé je seurnajansa. | at ik . : , ty:

— :* Samoin: ‘kuin yksityisglimisea tehdaan era sen

» salt, mits ihren ltsestzan arvelee j ja sanoo, ja sen,

itz ban: tédella ‘o Oon-ja tekee,- niin taytyy: polititkassa

* eld enemman erottda puolueiden Korulauseet ja -ku- Gompersin perillisten . ja- seuraajain esiliingin: -nydrei:

“vittelut ‘diiden todellisesta’ olemukedsta ‘ja’ niiden ‘todel-

hin’ ‘iuottamisen huliuuden, Luonnollisesti 5 Se Antars)

- disista iéduista,. niiden Kuvitelmat , niiden todellisuuidesta: | tisiid Kansallista voimaa ndille ‘nykyain oko eneniina

rare * east cn nae Koi} Marx. tai, ‘wabeminan eristetyille -paxjestoille: =: sa | . [ : . - i . _ . 7 -- ; - a q i a ar mt TI ' mi" . eet a rare cor aya, + | om * cs a ae —) oo "he “+ 1: 7 he oa eee Spree ari i ae ert acess co uly _ tah foe : , .oE fe a ne "Bl “E- aarT scrrhatle , ry 4 * 7 7 te rent d hed eke By oe aa 2 ™ "a, a | Ree oa opt ki ae o te ee iat 5 ae a pee? SVP Pa Pag OO Be ati erent

mutta

‘keita kysymyksia, mitks ovat tyo- vienluokan ¢ééssi.

af isi “nfissh. vaaleissa lakaisemaan ummethin” vanhat puolueet ayr jean,

Mutta se on Mooren ja Draperin jobdolla. hyliénnyt jokaisen ehdotuksen. itse- Matia txnser t spe

* 2

Kean PUO

Arben littoparlamentin vaalien antaa Canedan Eommanistipacloe

tamin magn tyodvaenliikzeelle cel- vimmzn ja mjtz tehokkaimmen ten- witan. _

Julistuksese,; kehotetaan tyoliisia riistiytymaan vapaaksi kummastakin vanhasta kapitalistipuolueesta, jotke. ovet monet vuodet jarjeste! mallises- ti pettanect jaukkoja ja ovat sa- maar aikagn palvelleer nlitR raha tavia kapifalistisia ryhmis. Seurs- ten Suurbritangnian tyovaenluokan antamaa esimerkida, Canadan tyo- laisten tulee astua Hsenaisen polit- ticen‘toiminnan -tielle ja..kannattaa Cangsden Trévienpuolueen ehdak- kalta vaelefssa. Julistuksessa nuh- deligan niith. reformistisia pyrki- mykeia, Jotka. Manitoban Itsenitiser Tyovaenpuclueen tapaun hokevat toiminnasta yhteisella rintantalla, sta kuoalimatta osottavat fabotecraamalla Canadan Tyivien- pooletta, ¢tti he ovat halukkaite | hiomagn omia kirveitain.

Kingin hallituksen esittimit pe- Lolliset vaalijutistukset ovat tarko- tetut vain pimiftamain niita- flir-

Tullipolitiikas- ta, sensatista, kuljetuslgitoksista ja jirtolaisuudesta kaydysea teesken- nellyssa raivoibases tatstelussa ei ale pikkurvikkustakean vilpittomyyt- te. a

Tydlaisten, | maanviljelijain ja Blemman keskilvokan asema ‘tulee huonommaksi, ‘huotimatts.‘ joistaldo Askeisisti naenniisista parannwkais- ta, jotka ovat tapahtuneet raatajein kuatannakselta: ‘Biten, etta heidat on lydty ayoimen’ tyopajan Lifokkivkail- ti, palkKojen aleritemisilla ja tuhan- sien olenviljelijiin amaisouksien riigtamisella ja kiinnittamisells, Fi- jetipicon™ ‘otteen tinkentuegsa,

rig

keskittyqiieen bndistaessa Sheikominat yrityksed: pankkitotmen alalta;. ames rikalaisen kepl alin tunkeutuessa ‘yh “Jadjenimaskal! midriissi tihin ‘mashan, ovat Nya Scotian ja, lin- her kaivostydldiset: ja jeput ¢ana- dalaiset tyGlitaet.saaneet Arsia yha enemmiin - “nalkaa) ja kupfuutto.

Kommintstipublue kehattag . tyé

indastagh ‘ tyililisten jar: ‘ pienvilje- lijiic “haltitue on ketvollinen edus- tamaan * Enmiaan “joukicojen: paradty. Muir tim paren Muia-

re

- Ranskassa: kaivataan. ammiatillista eheytta

rate Ampterdamiin lukeutuvas rand. kalaista ammattiyhdistysta an pita. nyt. konferensain Pariisissa, edustaen

konfferenssi useita kymmenia tu- haiisia: ainmatillfesti jarjestyneité

tyéléisii. Konferenssi an Mdhetti- nyt Eirjelman ‘Engiannin Ammatti- yhdistyskongressin . yleisneuyostolle, lausuen sifnii” : dat iit éitisdutensa ponnistusten johiosta, “joita yleis.} henvosto - on tebnyt.. fotguttaakseen kansainvilisen ammatillisen ehey- den. re 1 ¢ : _ . a!

Ranskalaiset -ammattiyhdistykset pyytavat hetkella, jollojn ‘kapitalis- tinen.hytkkiys leajenee kautta maa- ilman: ja jollain.tyitatekevain luok- kain kurjuus kay yha huutavam- maksi,- yleisneuvoston eitkedisti jat- kampan pyrkimystain ‘kaikista’ vai- kenksista huolimatta, joita,.sen pa- hempi, kehdataan’ itsessiin kansajn- ‘vilisess8 tyivienliikkeessi, ~Jokai- nen, joka on talla hasvaa yhtendi- syyttd vastaan, kantaa vastuun pro- letariaatin kurjasta asemasta ja im- perialismin rikoksesta, ja on tyota- tekeviin joukkojen ibrimmaiselli rajoudella taisteltava. kaikkta ehey- den vantustejia vartean.

~ Toverimme ylejisnewvastessa tieti- wat, etta eritotenkin Hanskassa on ammetillinen liike jakautunut - kah- teen osaan, jotka ovat neljan +vuo- den ajan kiipailleet toisensa kanssa,

{Tams -kahtinjiake on omiatn vain

Jujittamean porvaristoa, mutta hei- kentamiin oproletariastin etujer puolustamista, latsutann , kirjelmis- si, seka jatketazn: Toverimome ei- viit liisin ollene tietamatiomia siita, etti Ranskan tySldiset ~“halajavat katkesta sydimestlin eheyita, 1kz he ovat jo osottaneet seissa taisteluissa, joissg eri poliittista kat- santokantaa alevat tyalaiset ovat yhtyneet yhdeks] taistelevaker tyh- maksi Niinpa on] pankkivirkailijain

keen parasta cilmalla pitien ja oman voimansa lisdd-|-Jakossa yhiyneet’ yhdeksi ‘rintamakst

miseksi, vakavasti ajateltava kysyimystd keskuksen muo: dostamisesta kaikille ndille- ammattijarjestén -ulkopuc- lelia’ oleville jarjestéille. Ebkipd se saattaisi ammatti- jarjestin reomaamaan sen ammattihengen ‘ja sen Sani

‘vallankumoukselliset, reformistit ja itsepa katolitkin. “Onnetlomuuderst on meidin omissa . riveissamme kui- tenkin | nite, jJotks estivat yhteys- ‘AS]8B toteuttamista. Mutta me ofem- me paittineet tehda tyhjaksi vas tarinnan, tulipa ce mili tabolta ta- hansa, ja me pyy ae teith ‘ant- tamaen meite keinojen keksimisesss, keindjen,

"1 é . ‘as . . F ma! . SS ae ee Pe a aaah i PEIN 1 Hd ey re lethal cio aig ese tt ra OAL: Scere See cer ee eet eae sc tae bt as SEAR eg! ter Sea teem oa Saute e +4 ae a Boer SR BRE HE ple SH rh hry =-. “Hi FTO .. re Lae r= eee Coe ed 2 ee ee Pee ea ~ AER ted ee Es re ee ae 4 2 i ae oe a as (eee AS RAGS

eos Neen we Ne elle eee

min- {

joiden. ° evolla’ Voitaisiin |

jolkastuesa julistukseseaftaen citapaitsi British North Ameri-| | fohdosta,|¢a Actin {Canedan perasteslain)

merkitykeen tyittomzin vaatimusten evaimisescsa Ja Canadan sekottami- fesse brtttiliisiin imperialistisiin Ed- tiin, vast Kommunistipuolue. tyi- liisten ja pienviljelijiin ballitusta, | - yhdessi Vanadan itsendisyyden kera.

EnljetaslikennettS, iksivos- ynna muita pervateciiisnuksig koskevia polmia €: voida tatkaista ilman kzt- sallictnitamista, ei demokraattiseen kontroliiin, vasn tyolaisten kontrel- liin. Sitten vol olia mahdollista tyGpsivin Jyhentaminen ja tyottd mysden poistaminen teollisuudessa, mika on historian tuotantakykyisin, Kommunistipuolue vastusta2 korve- uksien maksamista toisten kustan- nuesella eliville osakkeiden omiste- jille, |

Samaten vaativat kommurnistit so- tavelkojen huolettamistz, lla ne ovat roikkuneet tuottajam niskassa f kuin myllynkivi. Se tapahtau si- ten, etta asetetasn pasomilie vere ja Jakataan makeamasta korkoa kai- kille wiitle, jotka omistavat halli- tuksen bandeja yli 5000 do)larin ar- Posta. F

Muite vaotimuksia. ovat: oe | Tyittamain yllapitiminen meaksut- tomalia veltion tyéttémyyavakua- tukselfa, | _ oT

Kuuden tunnin korkein tyopiiya ja viiden paivin tyiviikko, —

Kanealliseh elimman palkan mda- raiminen 25 doliariksi vitkossa.

Parldmenttichdokkailth © vaaditun kahdeksan cadan dolisrin suurui-

cen talfetuksen maksamisen poista- |:

miner yleiaisa vaaleissa.

Tyivyien yastajsen lninsidda&nndn (kapinalait, karkotusmisriykset, Y.

™m, 5.) peruuttamjnen, Kansalaistuttamisvirksilijain ty vagenliikkeeseen kuuluvia ‘tak sille

myétamielisil tydlaistg kohtaan her- jottama pudlueellinen menettely on lopetettava. |

Sothvaen kayttdmminen teollisuus- riideisse lopetetiava.s .

Sosialiatisten Neuvostotasavalte- jon Liteon taydellinen tunnustami- nen ja tucten tai laimojen myodnta- minen silie,

Senaatin ja ‘kenraalfkuverndarin viran poistaminen. | Kieltiytyminen osanotosta britti- leisiin tai murhin imperialistisiin a= tin, - ,

‘keakittaii koko aramatillinen ” litke

Ranakassa yhden keskuksen ympa- Fille. Suurenmoiset ponnistukset, joite te olette guorittaneet kansain- valisen suunnitelman toteyttamisek- aj, =saavat meiddt toivomaan, -etti tahtoisitte kayttia niiti meidankin kangallisigsa puitteissazme, Terveh- dimme ilolla ja kannatamme innolin ‘Kaikkia toimenpiteita, joihin ryhdyt. te viiden ja° puclen —miljoonan Ju- jasti ryhinittyneen tytldiser kan- nattamana, meidin vyallankamouyk- gellisen ja reformistisen ammattijar- jestémme lahentimiseksi toisiinsa, joibin lukeutuy vain luokkaveljiim- me, jatka meidin laillamme halua- vat nostattaa taistelussa yhtyneen Tintaman isinnistas jz imperiatismia vaestaan,

. Fhteytta kannattavain ~reformisti- sent dmmattijarjestin Timessa, t.5, todellisdudessa 4 ammattiyhdistysten suunnattoman enemmistdn nimessi toivormme me saavamme fuottag tei- din gloitteeseenne asinssa. Armns- tillisen eheyder toteuttaminen Rans- kassa merkitsish luuliaksemme 2- malla ratkaisevag askelta yhteniisen internationalen — luemiseksi, taan kirjeimissa lopuksi.

Jausu-

- Anesitsee myds tissi yhteydesss mainita, etta kirjelmass& lausutagn erikoinen tunnustus Purceliille, joka on sitikin ilahduttavampi merkki, kun reformististen sammiatillisten johtajien ja lehtien tuakolta on koe- tettu hinta colyata mustaskin mus- temmaks! — toverellisuutensa joh-

dosta vendlijsia tydldisiZ kohtaan.

. . ‘y . ee __—e SE KAY YLI YMMARRYKSEN

‘Poika: — Onko tatte, mits vanha Jausé¢ Senao, Sano | mute kenen kanssa sing seurustelet ia mind 5a- non sinwlle, mika cing alet?

— Kylla se niin on, muita ali hiiritse ised, ish tekee.tydta!

_a Saanko kysya ainoastaan yhti asia? :

— No mita sitten, minulla on dire? - : “

— Jos hpvi Ja paba ihminen -seu- rustelevat keskenain, niin’ onko ay- vai paha sentahden, etta han seurus-

telee Dahan tansen vai onkg pohs Ruokitii ‘Favisarilla tojyen” jarjestaja. Ja ol we ut ‘Diminen hyvi. koska seurustelee Ahy- 7 ‘Kobta timiin Ajeekestin * julkeen Jest jo. vankunttasn ‘vid | van “Kanssa, . .’ [odin nuoren’ siteilevan, ‘tummstok-| “sinilinto”. _ Hin estinty : . f , * i . te _ . . oy _ oo _— a vopett z.

re _ . . aw . : ot a "lO. toa Peart a ee we ee a te cee pete I aT ane, at Hee Paes aE apts cit age TET = ids ae rie pace ren RE ae plac ee ee ihe yo a eos PES om tbs ee car an a Sve 2 hg ete oe ae ia Ge eae ae tae af ee See wr Pe ave ae ee They He wen ihe ey kD Reger ite Me ue pee ae ees ae , en Ay eIBS

a ara: fas oF hae a z . ee a wo

Sikes = age TT % Pot

z “1 qe “4 : 1 2 ee Ae: Te a.

Tone) wee aie nk Ri

' ny we ae % areas eu re alin

L-

ah ao #4, =

‘Rumat koirat ja hie- noston naiset

’ Pariisissa oleskeleva, nimest® paat- Zen cenadalsisranstkalsinen, -hieno- helma Helen Ceaurier on sielia la- hettanyt erdilie porvarillicelle Ieb- delle seurassvan erittain mielenktin- toisen . kirjotuksen:

“Partisin hidno*oplirien niaisilla on viimeisimpana hollutuksenzan ru- mat koirat —- mita oudomman ja kummatiise¢mman nakoizet, efa pa- rempi, Trytyy tosiaan ibmetella,; etta kaikkia noita pienié kuvatuksia voidzan ollenkaan pnimitta& koiriksi. Suosittu‘tyyppr naiyit#a olevan jon-

Tmt,

FRaeakalejsheimojen tatuoimiseen yerrattayvia silpomisia soveliutetaan keiriin, kunnes niité ei enaa koirakasi tunnekaan,

Treannein ndin hienosti pretun Neaisen jJaskeutuvan Meurice-hotellin ranpusia, kantaen elukkas, jolla har- jakset térréttivat Euin piikkistabla, fa punertavat porsaan silmai killit- tiyat latteessa l[ampaan: naamassa, Kuonon puhki. oli pistetty iso, sma- ragdeilla korlstettuy§ ~kultarengas. Vaste tarkcin katsottuani saatcin nskoa gen koiraks].

- Ranskalaisessa teekestissh eraan paroonittaren luona Awber-kadun yarretla huomasin solevani koko- fnan copimaton tahin seursan, sili huoneessa ei oHut ainoatakaan mut- ta:naiste, joka ei olisi siliteHyt 7h- den taikka tetsen nakojstg koiras, inikuuttaen niita sybissiiin alevalla sikkityynylia. - |

‘Syvest] tuntien arvottonnmteni, kun minulla ei ollat keiraa, istuin ayTjemmalle erifseen sopukksan

naista ja ylenpalttsesti helyilla ko- risteltu armeijaupseeri,. Ojkealla puolellani jstuvalia naisella of: tukka kauniist? laitettu, Ja muutenkin han ali ennistuneesti nuorekkaan n&két- nen. Thmeekseni hoomasin, etth hii- nen sylissi#an oleva elukka, jofe en- sin olin luullut koiraksi, olikin iso yalkoinen kisga, jonks karvat Oli ki- herreity. .

| Mike

1 , *

Naéhdeseaan héimmistyneen katzee- ni, mainen selitti: -

“Glen sina pelinnyt koiris. Ne ovat. niin petomaisia, Kun tima nusi koiramuoti tuli, jouduin kau- hin valtaan. . Mieheni silfain piloil- lagn ehdotti, etta . attsisin kissan ja ldittaisin sen koiran nikéGiseksi. Minusta se oli méinio ajatus, ja niin ostin timan suloisen persialais-kis- tan., Seon Kutro, joka sejkke on varmin tadistus sen pohdasrotuisua- deste. Ja,. niinkuin nietie, se on todellakin than koiran. nakéinen- Piikkinen kaulavyé tekee sen vaaral- lisen nakiiseksi, vaikke se ei cikeas-| tean ole vibainen. Ja: se seuraa minua kaikkiallg kuin aingkin wus- kKollinen. koira. Olen opettanut sen istumagn ja kerjiamaéin ja teke- maan kaikki muoyt temput mité tois- tenkin naisten lemmikit- osaavat —- ja enemmankin. Laitatin< sille vi- heridn hdnnapadin, keska muoti vaa- tii, kuten tiedatte, ettad meidan lem- mikkiemme pitaai olla niin eriskum- maiset kuin mahdollista. Teki ette pida kissoista? Jokainenhan sita sano, ennenkuin: on ftullut tunte- maan Cherin, Teldan tiytyy tulla katsomaan hinta jolloinkin” —

yu:

oli: valingut kissan |

‘Gitte kiinnyin kuuntelemaan eraan | avuttoman lapsekkailla kasyoilla va- rustetun kookksan nuooren naisen yksinpuielza, ollen rakastavalla ihailufla kumartunecena hyvaileméan tylppokuonoists kiipiskoiraansa. Ze oli aikoinaan voinut kéyda Yorkshi- ren terrieri-kotrasta, mutia nyt sen tedusta oli mahdoton sasda selkoa, Joka karva sen runmiissa oli kie-. dottz métellilangalta, niin etta ne

korvista riippui pitkat muntaiskives-| y ti tehdyt korvarenkaat, jonkatah- den sen oli vaikea kohottas paa- tain. Sen silmiss& oli niin surkea katse, etta tiytyi Aaantaa - silmanza pois;

Nooren naisen -yksinpuhetun es keytti hadnen viereesain istuva muh- kez nainen, joHa riitti ystavailista mielenkiintda kaikilie, kysymalla:

“Neuttiite teidin pikkn kultasen- ne murkinakseen kananpaistia Val Taavaan lihsa?”’

- “Ah, ainoastaan. - tananpaistiat Hin suorastaan rakastea kananpais-

fin. Than rakasta!. Eikia niin, knl- tuseni?' ia han eatittell . koran -kuonosz. me

boniainen ehakaalin ja poreaan vili-

jossa ennestddn oli -kolme -tai’ nelie

harrottivat koin posliinikoirills. =

pe re ee ee ne

i

keicen kaunottaren

seen Hoyale-kadun varreh @raa.

ipezan raviniolean. Hin Seales:

Mukansgn bulldogzia, jonka ha

ruumis oli verhottn leop ta “tekhiin, faydellean

kervaa kuin hanen 0

Men takkings turkikset. Ja sen ee seen Oli eikkanksella istutert, hom

merilaiskoiran bhanti! feet: oli koiraltisen pu,

Sind totj. rimuuden bujp.

Elokalle varattiin tuoi Ja ‘tilat. tin annos - kaviaaria (sampi-kalan mitid, jolla’ ainoastzan

rikkat kennattoa . herkutelig __ Suen Seq syotti karsivalliner tarjoilija

koiralle pienten, leivanpalasten ghal, Ia. Sité seurasi kolme lampann kyl- jysta ja-peoli tosinag imelia © Jej. voksig.

Montmarten tanssipaikoisas on naisten. tapana jattia keiransa pad. tarjoilijan huostaan siksi sikas tin niiden eminndt tanasia hinsuttele.

miitin, Kuinka muuan rennolja-: pailia bleva kavaljeeri koetti jucttaa Samp fanjaa naisensa spanieli- koiralle,

-Minks nakisiit nditten Koirien jalkelaiset- tuleyat olemaan, on vais kez arvata. (Ne fuskin voivat pias ti kummemman nakéistkei kuin wig Pariisin muotipiireissi jo nykyaan on Hahtuvang. Luultavinta Luiter- kin on, onneksi; ett® ne -luolevat - sukupuuttoon liikahemmottelun te. kia.”

Silloin callin PHasee porvarillistin lehtiin pujahtemasn yilaolevan iga. tuisia kuvauksia hienoston elinta- yoista. .Niistii niemme, minkdlaisen miclettimiin ylellisyyden yllapitami- seksi tydvienluokka pakotetsen ras: LAmaan aiNaisessa nilassi ja kurjoe- dessa, Tuollaisia hienottaria “ylis ‘pitaviin” keinottelijain taytyy, mis -{8Gn thmisellistati nakokehdista vi- littimatt®, keinolla milli tahansa puristaa yhe suurempia voittoja ra- hasijotuksilleen.. Ja ne voitot vor daan. kiskeg sinoastaan tydvden spl. kdnahasta,

Tyon Pariisissa ‘oleskelevan bieng-

belman kirjotuksessa on toinenkin huemiocta mngaeitseva puoli. ‘Kirjat- taja johtuu mietiskelemdiin noiden hemmoteltujen sylikoira-kummituk- | sien j&lkelaisista. Pystyy sus oo maaan katseensa tulevaiguuteen. Mutta niin sokea hin on ath mer- keille, niin kuvro whkaavalle --val- lankumouksen iyminiille, etta hint ei ollenkean huolestuta noiden koi Tien omistajattarien tuleva kohtale. He ovat hth hyddyttomia — eb, yean vield’ monin verroin’ vahingal- lisempia ayopalaisia yhterskunte- ruumiissa kuin heidin sylikoirsos. Heilli tuskin tulee eni® olewaan sikar “kuolla sukupuuttoen liika- hemmottelun. takia”,

Samanlaiset hienostokirjailijatte- ret ovat itkettineet porvariliista yleisia. § jarkyttavilld kuvavksillaa Venajan. ylbgisonaisten karsimykss ti, kun he joutuivat pakenemaan bolshevikkien hirmuisuutta ja m+ nessa tapauksessa elittamiiin ise? si omelle tyéllain, Mika kauhes

—

kobtalo! |

Ranskasga saaftaa, vieli nykyisen | aylikoira-polven elaessi, tapabtua | samanlaisia ullistuksia. Hauska

on silloin. nahdai Helen Laurierm ja | hinen kalteistensa vetistelevan sits, koinka raa'at tydlaisjoukot tuhovat hienon pariisilaisen “sivistykset >

Mik& yahinke! .

Jutustelua

EEE

Tyélaisila on yhdistyksia, Tat set niisti avat edistysmielisia, tol- sex taantumuksellisia,. jonke 3

nen tietiakin ilman sanomatte, ior ten teen bhinkan gelkoa porvari ten yhdistykststs. Mutta min ta ain nit Liencekin, qubaltarat ne yhtedn hiileen: Kannattaval J? fukevat kaikin tavain tyoliisten a tantaa, tnpitalistiluokkae. Ja & minkin jokainen tietad, Vast er naisyhdistys on kiinnittanyt nao tani. Ja‘ on se nimeltsin Siai- Hintujen yhdistys”. .Se seuloe. ki “vieraat™ ginekset pois, joten ‘on pobtaast] porvarismiclicen sa | yhdistys; | Satuin kerren 35 ef senmoiseen Senraats joka of

ten kossa (kirkon ovia #1 tie suleta minksinisiselta “pabanalta' j sinne ob.

Han painyastoin}. cline lot suurkrupungists puloje # jir-

vat. Erain kerran satuin nike,

eeMATE Tt aT

. _ rs !

= a,

mn ee gh it i ar +h "ae

ul Sl

v2. Eh rfp Oo A ge ee Re |

=,

1 1

“ Ir

ye an!

oa ee te er es -

ap a on . a" . Li Cae | eM 7 ar. ‘nin ai ; Ih rT * sien 7 ir 7 iy 4 ee ee fae oF - dB oe = = =i