: kardesonya

-eldtt egy ‘fellangolas. A véres le- folyasit, es a _ bukarest diktatorpar 46 megmozdulasnak két meeps | je cllemziie volt; elsdkent arra erdemes figyelmeztetni. hogy Romaniaban, ahol Ceausescu dikta- turajat puhanak epyaltalan nem nevezhettiik, kitort egy ilyen, s ck- kora erejil nepi elegedetlenseg. Ezzel a jellemzovel sokan foglalkoztak, de most a masodikat kivannam s$za- munkra valoan vegiggondolni. Vagy- is azt, hogy egy magyar tiszteletes kGré pytilekezick az emberek, s a magyar tiszteletes tigyct vallalok képesek voltak nem etnikal, hanem emberjogi kerdeskent kezelni. Ezert ndhetett at a tiintetes altalanos pol- tikai cclokat megfogalmazo nepfel- kelésse.

Akkor nagyon egylitt voltunk, ro- manok, magyarok, nemetck, szer- bek, bolgarok, zsidok ~ s ki tudja, meg hany nemzet kepviseloi for- dultak elO a tOmepgben. Mert a Bansagban clnek meg eselick és szlovakok, horvatok, ukranok, hogy a ciganyokrol ne is szoljunk, leven ujabb statisztikak szerint az altaluk legnagyobb szamban lakott megye Temes,

Es reményt ny ujto voll a nem- zetmentd front, az uj politika meg- hatarozo tenyezdjének elso nytlat- kozata, amely valoban testvéri szel- lemben fogant. Nem miehetett igy tovabb, a mindinkabb korvonalazo- do bajok, illetve a kisebbségek nyilt jogkévetelései mind valoszinubbe tették a frodulatot. Ennek volt veres kifejezddése 1990 marcius, Maros- vasarhey. .

Két polusrol lehet(ne) beszelni ezek szerint, a temesvari toleran- ciarol és a marosvasarhelyi etnikai egymasnak fesziilésr6l. Mivel mind- kettO epyszertisit6, magyarazatra, elemzeésre szorul. Temesvarikent az eldbbird! szdlnek.

A diktatura voloban kdzeliti egy- mashoz az embereket, a k6z6s Jog- talansag ugyanarra az oldalra allit mindenkit — szemben a hatalom- mal. S az altalanos jogfosztottsag idején sem alkalom, sem igazi érdek nem mutatkozott arra, hogy mi, kisebbségiek a sajat ktilén bajunkkal alljunk eld. A kisebbségek jogainak a kérdése fel sem meriilhet addig, mig valamennyire demokratikusnak mondhatO politikai kozeg ki nem alakul. Diktaturaban fontosabbak, el6bbre valdk a minden egyes pol- gart sujlO igazsagtalansagok orvos- lasa, mint egyes kisebb vagy na- gyobb kézdssegek kollektiv gond- jainak a megoldasa. Ezert erhette a roman t6bbséget varatlanul, felke- sziletlenul, hogy a vellik egyitt kézOsen szenved6 kisebbsegick a valtas, az upynevezett forradalom

utan sajat kulGn bajokkal, kovete-

lesekkel alltak eld.

ACCOUNTING LTD.

- Computerized Accounting

- Computerized Bookkeeping - Personal Income Tax

- Corporate Income Tax

~ Management Consultation

: Rs gf As es S SB , bay ” a

E helyzet, vagyis sajatos bajaink léte, s annak nyilt hangoztatasa volt az elsd ,,figyelmeztetés” a romanok szamara, hogy lam, ,,ezek’’ a ma- gyarok megbizhatatlanok; eddig jol megiehettiink egymas. mellett, most meg Ok tébbet akarnak. A hazai kézgondolkodas, meg altalaban a kdzép-kelet-curdpai orszagok politi- kai pondolkodasaban ujszertien ha-

tottak a kisebbsegi bajok kollektiv—

rendezéscére bejelentett igények.

Amikor sajat iskolakat kértunk, mindjart 1990 januarjaban, magunk- nak, talalkoztunk az els6 megiitko- zesi hullammal, még itt Temesvart is. Es rendre érkeztek a hirek nem- zeliségi torzsalkodasokrdl, tletve ke- meéenyen dolgozott a politikal diver- ziora szakositottak csapata, akiket jobb hyan nevezziink sdtet erdknek, Ebbol a szempontbol ‘Temesvar es a Bansag ude szinfoltnak szamitott, akkor, vagyis tavaly tavasszal még csak kisérletek torténtek a temesvari Vatra létrehozasara, s roman bara- taink jottek, figyelmeztettek, lépjlink fel, és hogyan az esetleges provoka- cidk elkeriilésére.

Azota nagyot valtozott a vilag, ha

a temesvari, volt vasgardista Constantin Dragan altal peénzelt nyomdaban nem csupan olyan helyi napilapot adnak ki, amely nyiltan magyarellenes, hanem ugyanitt nyomjak a Vatra orszagos orga- numat is.

Mennyire jelentkezik ez a varos kézhangulataban? Eléggé, bar van- nak olyan roman, ortodox fiatalok, akik egyhazuk intolerans szelleme miatt katolizalnak ~— s nem az unitusokhoz, hanem a romali kato- likus egyhazhoz jelentkeznek ~, ugyanakkor azt hangoztatjak; eldbb civilizalt polgarok szeretnének lenni, majd jO bansagiak, s csak ezek utan igazi romanok. Ugyanis az altalanos

értékrend ennek a forditottja. Foleg-

orszagos viszonylatban fontos, hogy »jO roman” legyen a polgar.

Bansag helyzete sajatos, s ezt ket tenyezO mindenképpen befolyasolta. Egyrészt az, hogy itt legalabb fél tucat nacid kepviseldi élnek egyitt, itt valoban altalanos jelenség a t6bb- nyelviiség, nem ritka az otthonrdl beszelt négy nyelv, ami jelzi kériil- bell, hogy a vegyes hazassagok sem ritkak. Az ritka, ha valaki kizarolagosan csak egy nemzetiseg tagjait talalja felmendi k6zétt. Masodsorban pedig annak mutat- kozhat meg a hatasa, hogy 1700 korul, amikor Savoyai Jend a tOr6két innen eliizte, bizony alig volt helyi lakos. Tehat t6bb-kevesebb okkal minden itt laké jévevény, az Oslakosi cimre jogosan kevesen

nt ye a er a RS oe os os es

A vilagban — stilyos gondokat okoz az édes- vizck dllapota. A Kanada és az Egyesiilt Allamok Altal kiktild6tt tudoma- nyos bizottsag megd6b-

palyazhatnak. A roman tortenelem is ,,béken hagyta’ a keérdest a Bansag vonatkozasaban, nem volt szliksége a nemzetnek arra, hogy itteni jelenlétét t6rténelmi érvekkel bizonyitsa.

Ugyanis itt mindig jobban éltek, mint az orszag, vagyis a mai Romania t6bbi vidékein. Roman szolas is régziti ezt olyan forman, hogy ,,csak a Bansag az elso”. Itt dolgozni kellett tudni, s a teljesit- menyre képes el6bb-utobb clfogad- tatta magat. Ide évszazadokon at csak j6ttek, innen nem volt elvandorlas ~ a legijabb kori német kivandorlasig.

Ez volna a temesvari szellem? Ezzel volna magyarazhato az a kdz- mondasosnak tudott igazsag, hogy itt a kiilénb6z6 etnikumok jol meg- vannak, ninesenek torzsalkodasok?

Ezzel is, minden bizonnyal, bar a jelenség igazi vizsgalata még varat magara. Végeredményben feliiletes itélet ez, semmmi tdbb.

Ugyanis éppen a mostani nem- zetiségi villongasok, a szovjet biro- dalom szétesése, illetve a jugoszlav bels6 haboruzas nalunk is keltett némi hullamverést. Augusztusban az RMDSZ elndksége nyilatko- zatban foglalt allast a jugoszlav helyzettel kapcesolatosan, mégpedig ugy, hogy kifejezte meggydzodését; minden népnek, igy a horvatnak és a szlovénnak is szuverén joga 6nnon statuszat meghatarozni. Ugyanakkor viszont az Gi} meghatarozassal kap- esolatos politikai bonyodalmak ren- dezését, az RMDSZ szerint minden- képpen bekésen kell megtenni.

Semmi rendkivilit nem tartal- mazott a nyilatkozat, lévén, hogy az RMDSZ éppen majusi kongresszu- san lepett Gnmeghatarozasa tekinte- tében, romaniai tarsnemzetnek nyil- vanitvan azt a magyarsagot, amely- rol Romania alkotmanya nem kivan tudomast venni. Tehat a napi politika is mutatta, milyen utat kovet az RMDSZ ~ ennek ellenére 18 szerb iro, szerkeszt6 igen kemény hangu k6z6s szOveget tett kozzé, amelyben a hazai magyarsagot a Monarchia vagyalmainak visszaidézésével va- dolja, illetve, hogy nem tud elszakad- ni egy t6rténelmileg 6rdkre elmult idészaktol. Ugyanakkor éppen most és altaluk tjra vad éri az erdélyi magyarsag szervezetét, hogy Buda- pestrol iranyitjak. Amikor pedig kijelentetttk, hogy nem kisebbség, nem nemzetis¢g, hanem tarsnemzet volnank, az ebbdl ered6 szamunkra hatranyos nemzetkOzi kdvetkezmé- nyeket is vallalva, csakhogy végre vilagossa valjek, a magunk utjan kivanunk Jarni

Es ezt a szerbek, egy

ik nem- §

zetiség értelmisége, felelés. gondol- |

kodoi nem értik. Mi van emégétt? Véletlenszerti felszisszenés volna, vagy bizonyos roman politikai té- nyezOk ké€sztetésére t6rtént az egész? Nehéz megitéini. De aligha zarhato ki, hogy a szerb irdék igen- csak tudtak, roman politikai k6rdk- ben ezzel jO pontot szerez(het)nek.

Ugyanakkor vannak érthetetlen megnyilvanulasok itteni németek részérol is — amelyek legfénnebb szemelyes kapcsolatok szintjén zava- _roak, de léteznek. Neémet kolléga jegyzi meg fedddleg, hogy a kisebb- ségben €l6 németség képviseldinek europai talalkozojan a magyaror- szagi németek bizony igen rossz németségrol tettek tanubizonysagot, rosszabbul beszéltek, mint a tavoli Szibériaban elo testvéreik. Ez valo- ban sajnalatos, de nemzetiségiként semmiképpen nem lehetek ezért felelos. Ugyanakkor azt valaszoltam erre, hogy a szorvanymagyarsag korében a burgenlandiak beszélik a legkevésbé anyanyelviiket. Mert 6k éreztek a legnagyobb belsdé készte- test a nyelvi valtasra, a k6rnyezd tarsadalmi ko6zeg szamukra volt a legelfogadhatobb azon helyek k6zott, ahol magyarok élnek. Itt is hatottak és hatnak mas tényezdk is — de ez a szempont lényeges.

Valahogyan kezd atmenni a kéz- hangulatba, hogy a kisebbségeket, Romaniaban foleg a ciganyokat és a magyarokat lehet szidni. Errdl kOzvélemeény-kutatasi adatokat kdzdl- tek nemrégen, miszerint a megker- dezetteknek a negyede igenis egyet ért a sajtOban foly6 magyarellenes szOvegaradattal (a ciganysag eseté- ben ez joval nagyobb, kétszeres, a

masik pdluson a németség all, par |

szazalékos igenlo arannyal).

Ezzel hozhat6é kapcesoaltba, vagy pedig napi politikai taktikazasrol van szo, de tény, hogy ma mar alig van olyan roman politikai erd, a- mely meg ne tenné a maga magyar- ellenes kijelentéseit, s bizony Temes-

var legdemokratikusabbnak tudott|

roman organuma is megallt kialt,

amikor egy lengyel lapban — Sens — | valaki tanulmanyt kéz6l arrél, hogy | folyamatai | soran szamolni kellene Erdéllyel is. | . igényt | tartana a terijletre. Az uj politikai |

a terség kooperacids

Mintha ezzel mar valaki reflexek szerint barki barmit mond Erdéllyel kapesolatosan, arra kiabal- ni kell, meg Temesvart is. Akkor pedig hogyan temesvari szeillemmel?

allunk a

Egyre kevésbé tudom, létezett-e | egyaltalan, vagy esak a diktatura

miatt j6ttiink ,,kivételesen” Gssze. De azért remélem, hogy a terség, marmint a Bansag még mindig a legtoleransabb Romaniaban.

Bodo Barna (Elet és trodalom) |

437 Danforth Avenue Suite 206 ‘Toronto, Ontario Canada M4K 1P1

(416) 778-1535

Oshawa eayetien |

bentd jelentést tett kéz- zéa két orszag hatarvi- dékén eltertilé Nagy-ta- vak (Felsé-, Michigan-, Huron-, Erie-, Ontario- td) -a vildg legnagyobb felszini i édesviztomege -

" MAGYAR UTAZASI IRODAJA ” sae

Bizalommal forduljon hozz4nk barmilyen utazdsi ligyben, a vil4g barmely tajara!

Komputerrel felszerelt irodankban gyors, pontos és korrekt kiszolg4ld4st kapnak.

Kiildjon IKKA csomagot magyarorszagi szeretteinek! Karacsonyra a szallitast garantaljuk, ha a megrendelést november 304g megkapyjuk.

-Keresse: Y VETTE ADAMKOVICS-ot

Tel: 416-432-2822

111 Simcoe St. N., Oshawa, Ont. L1G 4S4 Ontario Registration No: 2051647

RSE DY SENSIS RN EIRP VTA NA

a q a A

a alee = SE Pe ase $ | ae pas + P q oe RS be Be hy Bs a z so 2 ee See

katasztrofilis elszennye- zédésérél. Vizét az em- beri egészségre veszé- lyesnek talaltak, és azt allitak, hogy a benne fel- halmozédott szennyez6- anyagok a gyermekek- nél alattomos, {6képp a koncentraléképességet érinté idegrendszeri ké- rosodast, felndtteknél pedig terméketlenséget okozhatnak. Elképzel-

olumbusz hajoi

Kolumbusz vitorlds- hajdinak korhti mdsola- tai-a Santa Maria, a Nina és a Pinta - titnak indul- tak a napokban a nyugat- spanyolorszagi Huelva kikGtdjébdl, hogy tijra "felfedezzék" Amerikat. Nagy tinnepség kizepet- te szedték fel horgonya- ikat, mivel éket tekintik a j6vO dsszel esedékes nagy spanyolorszdgi rendezvények “zdszlés- hajdinak", 1992. oktébe- rében lesz ugyanis az 500. évforduldja annak, hogy Kolumbusz partra-

het6 a nadalom, amit a kézlemény a tavak kér- nyékén él6 mintegy 37 millié ember kérében keltett. Az ipari szennye- zok és a ndévényvédésze- rek keriiltek a “vadlottak padjira", ezeket vélik - legalabbis részben - fe- lelésnek azért, hogy E- szak-Amerikdban a_ter- mékenységi rata csdk- kent. Lehetetlen tisztaz- ni, hogy az ellenvélemé- nyek - mert ilyenek 1s

shallt az Ujvildgban: ez- zel a datummal jel6ljiik az Ujkor kezdetét. A ha- jok a XV-XVI. szazadban haszndlt anyagokbdl, az akkori technoldgidval késztiltek, csaknem 500 milliéd pezeta (5 muillid dollir) kdltségeel; fel- szerelésiik is. teljesen korabeli, de radarral és miholdas tavkézlési be- rendezéssel, valamint két-két kis teljesitményt motorral is elléttak éket. Hetvenét matrézt és u- tast visznek magukkal, akik Hispaniola szigetén szallnak majd partra.

vannak - mennyiben 4ll- nak az ipari és mas ér-

dekeltségek befoly4sa a- |

latt.

GYOGYNOVENY SZAKUZLET A legtébb betegségre van _ hatasos gyégynévény! * Svédkeseri * csalAntea * mindenféle szdritott gyiiméles * mogyor6 * dié * mandula * siitéshez - f6zéshez természetes alapanyagok. Szeretettel varjuk magyar vevéinket! 380 Bloor St. W., Toronto ' Tel: I: (416) 925-8102

Fuchs Laszlé D.T. Fogsor klinika Medical Dental Centre 800 Bathurst St, Suite 501 (Szemben a Bathurst fldalattival) Toronto, Ontario

Tel: 534-6391-2

EREDETI MAGYAR IMPORTALT BOROK | Kanadaban bemutatija a

UNITED DISTILLERS ‘CANADA INC.

Ko6zlemény! November 30-an és december 1l-én a Szt. Erzsébet Egyhazkézsé¢ Sziléi Koézéssége Karacsonyi vasart rendez a Loyola Park javara. A vasar 9-2 érdig tart. | Helye: a Szt.Erzsébet Katolikus Templom | Halla | Hazi stitemények, himzett terfték, kerdmidk, | _ kozmetikumok, ékszerek és kiilénbéz6 ajan- | déktargyakb! lehet valasztani, vasdrolni.

: Mindenkit szeretettel varunk! :

Uj magyar hentesiiziet _ Hamiltonbantt Leslie’s European Delt

4 Hamilton, Farmer’s Market (Downtown) 55 York Blvd. Tel: (416) 522-4896

| Tulajdonos Ad&m Laszi6, aki egyben a torontoi Tuske Meat |

& Delicatessen agyik résztulajdonosa.

| Ha igazi magyaros [z0 és j6 minSségt hentesarut szaretne |

vasaérolni, keresse a _ Leslie's Deli-. Arukindlatunk b6séges!

| Fustéh 4ruink: esabai, gyulai kolb4sz, diszndsajick, lapocka, | |kGt6z6tl sonka, tarlja, esllék, oldalas, kOrSm, nyakesont, | szalonnaféleségek, marhanyely, angolszalonna, debreceni és |

fSzGkolbasz, bacskal hurka, kendméjastéleségek, lbakendma- |

jas. SGK csaszarszalonna, tepertd.

-KitGnG magyar szalamik: csabai, Pick, szagedi, tirista. KOKinbdz6 sajat készitést felvagottak, sonkak, langyal kolbasz. | Friss husok és még sok mas agyéb finomsdgok. | NYITVATARTAS: kedd, csiitérték, péntek, szombat Gyors és figyelmes kiszoigalassal varjuk minden kedves vevdnkel.

B BENYC Cyto TTA |

TLASI IGENYET?

Ez év december 1 16-2 a végs6 hatérid az 1949. jinius 8-a utan Ma- gyarorsz4gon Allamositott fold, egyéb ingatlan vagy tizem clvesztése Altal okozott kar részleges karpétlasdnak az igénylésére. Igénylé Ileheta sérelem elszenvedésekor magyar dllampolgar karosult, annak lesz4rmazottja, vagy |

| ~ulyen leszarmazott hianyaban -a tulélé hazastars.

Az 1939-1949 iddédszakban a faji és nemzetiségi jogszabalyok alkalma- zasaval okozott kdrok és sérelmek kdrpétlasdra kiil6n térvény késziil.

Segitiink beadvanya szakszerti kitéliésében és a sztikséges igazol6

| okiratok beszerzésében; beadvanyat nyomon kévetjiik.

Forduljon hozzink bizalommai tovabbi informacidért és segitségért.

Caywed és ; kézjegyz6 Poole, Milligan, Hutchinson, Syrtash

Barristers and Solicitors 2040 Yonge St. suite 300, Toronto Ontario, M4S 1Z9 Telefon: (416) 486-4800 (este 5.30 utan 486-4804) Fax: (416) 480-2625