Posapis a

- Liaudies Balsas

_ WIENINTELIS KANADOS ‘eroviy LAIKRASTIS ‘LEIDZIAMAS SPAUDOS. DRAUGHOS | IBEINA SYKI ] SAVAITE

| " Prenumeratos ‘Kaina: | Kanaidoj | ir Didzicjoj Britanijoj] metams $3.00; pusei metu ae a0

: Visur kitur metams $3.50; pusei metyu $1.75. , | Atskira kopija 6 centai . LIAUDIES BALSAS | P.O. Station re Box 1613, Toronte, 3, Ontario, Canada. ASMENISKAI KREIPKITES: 160 CLAREMONT ST., TORONTG

a ‘Telefonas: WaAverley 0592.

KODEL REIKEJO STREIKUOTI

Tuo metu, kakda mésos industrijos darbininkai strei-

kavo, komerciné spauda prirasé visokiy niekniekiy pries darbininkus. Rodési, kad tie darbininkai yra kokie nepa- sotinami vilkai; kad kompanijos tikrai turéty bankrutuo- ti, jeigu patenkinty streikieriy reikalavimus. Bet Stai, po tick daug triukSmo, streikas baigtas: kompanijos galy gale sutiko patenkinti streikieriy reikalavimus. | Ontarijos darbo ministeris Mr. Daley pareiske, ail “situacija biity buvus istaisyta daug greitiau, jeigu Swifto kompanija buty taip atsinesus j ja pradzioj, kaip kad pa- baigoj”..Pats darbo ministeris pripazino, kad streikas jvy-

_ ko ir uzsitesé tik todél, kad kompanija nenoréjo Ziliréti j

reikalq realiai. Tik po ilgos kovos.ji pakeité atsinedsima.

Jeigu kompanijes bity buvusios praktiskos, streiko klausimas bity visai neiSkiles. Darbininkai buvo privers- ti eiti j streika uz tai, kad kompanijos pradzioje atsisaké -pripazinti, jog. darbininky statomos salygos yra Zmonis- _ kos, galimos patenkinti nepakenkiant bizniui.

Galima pasakyti, kad retai pasitaiko, kad darbininkai isstoja su reikalavimais, kurie buty nepateisinami. Jeigu kompanijos isstoty su zmoniskais pasiilymais, darbininkai nusileisty ir gihtéas biity greitai likviductas. Bet taip néra. Kompanijes tik tuomet pasiducda, kada jau aaclriaia Tania .darbininky nugistatymas sesulauzomas,.

Tas labal svarbu atsiminti visy industrijy davbini- kams. Tvirtos darbininky unijos, solidarus uZsilaikymas visuomet garantuoja zmoniskas darbo salygas ir. priklau- sant} atlyginima.

| KODEL NEGALIMA TIKETI

“ Pabévélial kurie randasi Vokietijoi, siuncia } 8ig pu- se Atlanto daug laiSky. DeSinioji lietuviy spauda pilna ju pasakojimy, kas atsitiko su Netuviais. Jie jrodinéja, kad jiems pavojinga grizti, kad jie bitty nuzudyti arba isvezti Sibiran. Girdi, Lietuvoj dabar beveik néra hetuviy.

Ar mes galime imti juos kaip eryng piniga? | Jokiu ‘bidu. Jas skaitysite Slame Liaudies Balso numeryje KE. Vairo-Ratkausko laiska i$ Kauno, kuriame jis pasakoja, kad jis susitinka Kaune su tokiais zmonemis, kaip L. Bist- ras, J. Navakas ir kiti Smetonos laiky visuomenininkal. Kodél gi jiems nieko bloga neatsitiko?

Jeigu tokiems stambiems Smetonos Taiky Zmonéems nieko bloga neatsitiko, tai kodél gi turi atsitikti kas nors -tokiems, kurie sakosi esa, nieku nekalti valstieciai, darbi- ninkai ar inteligentai? Atsakymas gali biti tik vienas, tai yra, arba, jie kuom1 nusikalte, -papilde kriminali$kus nusi- Zengimus laike naciy okupacijos, arba jie. ie suklaidinti Karo nusizengéliy propagandos. Yra Zinomas faktas, kad kari8ki kriminalistai ne tik - gtengési.kuo. daugiau lietuviy iStraukti i8 Lietuvos, bet - ir pabégime darbuojasi, kad kuo daugiau palaikyti Bie ‘saves. Jiems ‘baisu palikti be masiy. Mums yra daug leneviau tikéti tokiems zmonéms, Ku- ie dabar raSo i$ Lietuvos, negu tokiems, kurie isléké su naciy armijomis. Juo labiau; kad iS&bégusiyju argumentai néra navii. Hitlerininkai juos skleido. ilga = Jie tebe- skleidziami, uk kity lupomis. |

- Ukmereé. vokieciy sugriauto vanden- tiekio atstatymo darbai. Is- ereztas naujas artezinis Suli- nys, . Pravesti nauji vamz- dziai } gyvenamus namus ir pramonines jmones, Vandens tieKimas . miestui pasieke prie’karinj lygi. |

Mieste vyksta |

Raudendvaris. Raudondva- rio MTS baigta elektros sto- ties statyba, Hlektros laidai pravesti | i Kullamuosius agre- rats.

Naujos elektros stotys }- rengtos Alvito, Rudaminos ir td asiiny MTS.

Nw. 838

Socialistas premjeras Ra- madier perorganizavo Fran- cijos kabineta. -Vieto). 28 mi- nistry, dabar jo kabinetas bus tik if 13 ministry. Sep- tyni socialistai, trys populia- ris republikonai, du kairieji republikonai ir vienas nepri- gulmingas,

Sakoma, kad savivaidybi- niai rinkimai baisiai iSgasdi- no socialistus, Jie tikejos,

kad populiaris republkonai

ir socialistai iSeis pergaléto- jJais, tuo tarpu iséjo degalis- tai ir komunistai. Veik visi papulariis republikonai nu- dardéjo pas degalistus. Kaji- rieji socialistai balsavo uz komunistus, o kiti uz degi-| nivwosius.

Ar pavyks Ramadierui ati- taisyti socialisty prestyza,

‘Gaulle,

bet dabartiné val-

dzia visai atsimetusi nic

Roosevelto politikes, | —o—

| Piety Amerikoj prasidéjo

tikras ragany gaudymas. Gi-

le, Brazilija ir kai kurios ki-

tos. dalys pradéjo ablavas prieS komunistus, pries SSR-

|S ir kitas rytines Salis.

Piety Amerika niekad ne- buvo pastovi, nepriklausoma. Vienu tarpu. ji Scko pagal Vokietijos muzika. Dabar at- rodo, kad ji Soka pagal Jung- tiniy Valstijy. muzika.

Piety Amerikoj valdZios mainosi labai daznai. Milita- rinés khikos varzosi viena su kita, skerdziasi per revoliu- cijas.

Cilé vienu ait buyo pa- sukusi linkui demokratijos,

dabar negalima pasakyti.!bet dabar taip smarkiai pa- Vienas dalykas aigskus, nuoj|suko.j deSine, kad pralenkia Siandien Francijoje vyrau-|net. Brazilija.

jancia jéga bus deginieji. Vy- riausta jiemms opozicija -— ko- munistai.

Socialistai dabar atsiduria labai keblioj padétyj. Jie ga- li atsilaikyti nuo desinés per- galés tiktai koopertiodami su. komunistais. Populiariis re- publikonai, jeigu jie tik tiek

pasirodys ir selmo rinkimuo-

se, nebeturés reik’més. | Dalis socialisty, aisku, dé- sis su. deSiniaisialis. Pavojus, kad nebitu taip, kaip buvo Vokietijoj, kada stoka koo- peracijos tarp socialisty ir komunisty sudaré salygas Hitlerio jsigaléjimui. | Francija virsta svarbiu punktu, Tenai dabar prasi- dés kova uz galla, Amerikie- Clai, aisku, dés visas pastan-

gas, kad degalistai laiméty.

Tiesa, Rooseveltas neturéjo

_, . a .

| TEOFMS EELVY TIS

a

_|sikeitusios salygos,

r

oriesingi.

Religijos, kaip ir ekonomi- nés santvarkos, keidiasi. Pa- QiSKU, reikalauja prie Ju.

Sukréstas politinis Zmo-

niy judéjimas yra kaip su- drumstas vanduo. Ima daug

‘laiko, kol jis nusistovi.

Kada Musolinigs prakigo .

kara, kartu su savo sébru Hitleriu, nauja gyvenima,~ atsirado daug naujy partiju. Jos da-

bar pergyvena reorientaci- |

jos|perijodg. Taip vadfhami' aktyvistai,

kuriy vadas Parri-buvo ne- jkuri laika Italijos premieru .

1945 metais, susiliejo su kai- riyju Socialisty sparnu, ku- rio priesakyje stovi Pietro

Nenni. Sie socialistai koope-

ruoja su komunistais.

prisitaikymo

ir Italija pradéjo

Anglijoj iskilo nemagil

Nemazas bruzdéjimas ele. ginéai tarp aukSty dvasis-| 2 Darbininky Demokraty, kiy. Vyskupas W. Barnes pa- Paprasty Zmoniy, Republiko- _ rasé knyea, kurioje jis igve-} 4 Partijose ir tarp desiniy-__ dioja, kad tokios religings jy socialisty, Darbinmky De-.

—SAKALAT

ty dvylika isoko i léktuvo

dogmos, kaip Kristaus prisi- mokraty partijoj,

kélimas, jo stebiiklai ir ne-/2et trys srovés. detis § su Nennio Rares

kaltas prasidéjimas, yra gin- citinos. Jis linkes :atmesti jas. | | hed

Aisku, pries tai tuojatis is- stojo Kanterburio arkivys- kupas Geoffrey. Jis sako, kad Barnes. neturety but vyskupu.

Gia reikia pastebéti, kad

ne tik Anglijoj, bet ir kitose

Salyse protestoniskos religi- jos dvasiskiy tarpe eina ph- tis ginéai, Vieni nori sumo- dernizuoti tikéjima, iSmesti jau pasenusius dalykus, ku- rie Siy dieny Zmogui atrodo Sa . o kitt tam laba

—més-reforma —

' |dvarai valstieciams. ~ Tvalgo tiktai tas; kuris dirba. 1Dykaduoniams vietos néra. -

Su. parasiuty oreolém.

Jie leke gelbeti tarybine Lietuva, |

Parnesti laisve vargo broliam. °

Naktis. Pro aus] svilpia véjas —

_ Jie sminga, ginklus apkabine.

Pries Siaurés Zvaigzde, pries Piovejus Svytave jy mirties supyné.

| Isbales iuzplauké vasario MeNnuG,, | Keli sautuvai supokséjo. ~Pabtklai prieso dairos tarp ulti .

Gritehy kupros dreba pamiskéj.

Kilnojasi sareybinio smiogiko batas, | Zvaigzdelém mirksi sniego dulkés, © Kimiai nutarSkia automatas, __ Tarp avaigzdziy sudega ugninés kulkos.

_ .Po-kojom sniego jura susitibavo —- | Yai-pozemiai su paraku } org 1éké. _ Jy dvylika, atlike darbo savo,

.. Nuéjo,. éiulpdami duonutés rieke.

,

susidaré

_—- su “ite i So. —ij—* *

- Sugrizes is Vokietijos, On- Darbo Federacijos..

tarijos prezidentas Dunlop parei&ke, kad rusai laimi vokiecius.

Jis nurodo, kad rusai dau-

giau laikrasciy leidzia vokie-— Gams, bet vien su laikras- éiais. nebity jmanoma laimé- _

ti unijistus ar KUrIUOS kitus ZzMones, . | Atrodo, kad rusai laimi VO=

Kkieclus Sl savo praprama,.

kuri susideda i§ kelit, svar-

{hiy. punkty. Pirmoj vietoj,.

rusy zonoj buvo pravesta Ze- isdalinti

| Amerikieciai giriasi savo -

demokratija, bet vokieciai

mato, kaip Amerikoj ta de- mokratija veikia. Leidgiami. -

istatymai pries-unijas, ima-

-{Mos. pirSty antspaudos visy. tarnautojy. Patioj Vokieti- — jo] darbininky drganizacijos Fi

neturi pilnos laisvés,

Zodis demokratija nieko. nereiskia, jeigu jis pyveni- —

me nepraktikuojamas.

Irano seimas nubalsavo ~ fneuZtvirtinti SSRS-Irano sue. | _|tartj aliejaus klausimu. ; Girdi, patys iraniediai a | itysia aliejaus industrija. °

Aliejaus interéesai- ‘yra’ Ye

| tik aliejaus Saltiniy valdonai, — 1 bet ir ty krasty pelnalnn ‘di-

rektoriai,

ieni silo.

~ Tenai-

Fran

_jeras I

De Gai

Est pul

- Jam

| thi, rey

SMmerik

Neat

miteta:

do. Mate

muynist

_ murs

Kai ré? Sv nejzels

_ filmas

nes We

Past

vVapna: rw,

vaidini Ho},

. “Tas

sitelsir YE VISi

kia, ka

demok

Liet - ~poetas

elléras _ “Nes nors ji sulaik.

‘Tair pirmy: sul Ja. sulaik:

- | Pres

sunki. | Sen: sudegi kam tz

_ Kasi a apie Zi

Jie |

ley.

Bet ti kelt

des.

Paze

«tes 2n - sunkus