671) 1982

18 KOrra-

udilased

an (Susain—

isantide

munud” |

- "7 1asa- rublikult

esi hoo oosnedes angijast ‘I Ja Mla atar Gus-

Liik’iga

va kand-

8 koossel-.

temuausi.

e-patine : e, kuj li-

esimesed l, ulejai-

Butt tau- mvastajaile

mepu viljen- -

oFT}.

Ne a ee AER oe a Bs ore ih Ce “st tre ia, = a oar al Se ee UO 1 Melek Pe ihe? See Ren eae pees ete PT

JOUDSALT KASVAV TORONTO BEST SEGAKOOR, Altes mBddunud easta oktcobris: TES 40. aastapieva aktusel | voeti vastu pool tosinat uut lauljat. Médédunud piihapdeval véeti pidulikult vastu koorl Hikmetks jallegi 6 uut Jaul- fat, neist 4 iilaloleval pildil: Siegfried Preem, Gerda Klaar, Silvia Preem Ja Vaino Keelmann (puuduvad Peter Gal-

bisels ja Georg Soans), Lipuvalve: Kristian Kamarik, Eerlk Mesikap, Koidu Konze, koorijuht Uno Kook, TES esi-

Ra, koolimhajas.

Vancouveri eestlased tahistasia

Vabariigi

- VANCOUVER (, Mele Elu‘ kaastddliselt) _ -Nagu felstes : sure

mates eestlaste keskustes, nif ka siin pit ithitseti Vabartigi aastapiie-

va Mi ildise aktusega, kui ka Taienduskoolis, Kirikutes fa pensio-

narice koosviibimisel.

‘Udine aktus Jeeti pilhapaeval, 21. veebruaril alguséga kell 12.30 Eesti

- Kodu aulas. Lava oli kaunistathd SE

ni-must-valgete kangastega, mille ees oli rida valged ikrisanteemid, fpa- listatud igihaljaté. okstega. Rahva kogunemise aja kanti edasi eesti rahvalauludest koosnev lint-niuusi-

ka, Parast lippude defileed lauldi

Kanada hiimni Uhendatud Kogudu-

se orkestri saatel, mida juhatas Hers: _bert Kirves. Avasona titles taiskiiluy tad saalile Vancouveri Eesti Seltsi_

esinaine Tiina Allas, millele jargnes

palvus. Gpetaja Thomas Vagalt. Se]s.

lele jargnes EUK orkestrilt popuri tuntud koraalidest. :

Aktusekéne pidas dr. Juta Kite-

hing. Ta meenutas Eesti Vabarilgi sinnilugu — ta Gnne ja ‘Onnetust, mida eesti rahvas maletab nit isikll-

kest kogemustest kui ka ajalco - aa:

matutest loetuna v6i Taienduskooli." des Opituna, mis tahes-tahimata j@- tavad erinévad mialestused erinevate- le polvkondadele,:Ta t6i kaks naidet aktusekdnedest. tks peetud Kana-

das, teine Rootsis, Uks oli nahtud ta- valise maainimese silmaga ithe pe-

rekonna argipaevase tegevuse taus-

tal Vabariigi siindimisel. Teine oli

_emotsionaalne, paguluses tagasivaa-. famine suure ajastu-algusele, kui loeti manifest, Ta vordles eesti rah- - vast kui- maharaiutud puud, imille

juured on alles — mitmete maade heas muilas ,need kord Jatkavad mie

vabadusvoitlust olguse ja vabaduse - eest, : |

Langenuid milestati BUK. orkestri mingides Puhake: paremad pojad“. Kontsert osas Kandis ette Ulo Vald-

'ma-klaverisoolo ja’ [vi Valgre. dekla- meéeris

Lydia’ Koidula — luuletuse ,cesti muld ja Festi suda". ‘Baastane Natasha Little’ esitas

kaks klaveripala ja Taienduskooli

| Gpilased — Karl Kaun, Ivo Tanner, Vilja Selde, Toomas Kitching ja Ric. .

ky Kelder kandsid ette massdekla- matsioon! .vaheldumisi. soolo osade- ga ipalt Gpilaselt B. Kangro A981 VOD- VGH)

‘yal maal” ja ,,Mu siinnimaa“.

Selle jarele rivistus lavale 24-liik. meline Vancouver: ‘Eesti Segakoor ja laulis dr.: Eugen Ruusi juhtimisel

Kas tunned maad?" ja ,estimaa '| mau isamaa™. Tenvitusi 16i vancouver- lastele Eesti Liit Kanadas nimel pr. Vally Johanson. Loppsdna oli VES

abiesimehelt Leo Morelilt, jargnes hiimn.-

millele

‘TAIENDUSKOOL

-Vancouveri Eesti Taienduskeo! pi- das Vabariigi aktust teisipdeval, 23.

veebruaril. Lapsed viidi Eesti Kedu_ .aulasse ja Hipp toodi sisse Toomas -

Kitchingi ja Karl Kauli poolt. Lap- sed laulsid -Kaunistagem eesti ke jad“ Evi Kuusk’t juhtimisel, Erli Le piku klaverisaatel. Opetaja Thomas Vaga ‘koneles lastele eesti lipust kut

‘eesti rahva vabaduse, maa'ja siida- me siimbolist. Lauldi veel , Kas tun- ned maad® ja ,,Tiiu talu tiitrekene”. Parast aktust kogunesid lapsed ala-

korrale, kus ootas neid laud kiipsis-

sel,

PENSIONARID Hesti ‘Vabarilgi, aasiapaeval, 24,

- Seesugused

‘aastapaeva jumatlateenistus te ja malilaga Erli: Lepiku korraldit-

~ -yeebruaril, se i2 paeval piihitsesid |

meie suurpaeva Yancouveri vabad

‘inimesed — pensionarid, Enne seda peeti ka pliblitund, mis on muide ta-

valiseks nihteks enne Pensiondride Uhingu keosviibimisi. Pensionaride Uhing Vancouveris

on viga kompakine réGmus ja ener- -

giline. seltskend. Vabariigi aastapae- va otsustati pihitseda. whasti piduli- kult fa nii oligi see korratdatud li-

made ja lilkidega kaetud laudade umber istuces, /potionne™ ‘Kult maitsStes, mida iga osavotja val-

rikkali-

mistas ja kaasa toi. Esmaspdevasest suurest lumetormist oli maagi kae- tud valge vaibaga, mis tekitas. ko-

dumaise meelealu siin rohelises |! lin- nas. Seda.tdiendas pdlisele eestlaséle -omane kainus aktusekéne, mida pi- das 85-aastane president K. Patsi kauaaegne kantselei juhataja Elmar

-Tambek, See auvaarne isamaa tée- nija titles, et talle on kodumaa Siiga kallis, et teha tiithje sonu. Ta on ‘vaa- delnud meie kodumaa karmi saatust realistlikult lahtiste silmadega. Te- Mia vaatiuse jarelduseks on see, ef kodumaa saab kord jalie vabaks ai- nult Jumala suure armu labi, S6ja

puhu] on aga Joota kodwmaa kujune- mist kuumaastikuks. Kuna Eesti on

N, Liidu strateegiline paik, tais baa.

sé ja moodsat relvastust, mida vaen- lane (lads) kindlasti voimsate pommidega maatasa teeb.

Baitikum on olnud Venele alati lah-

tebaasiks ja ta-ei hooti millegistki, mis sellel pinnal havida vdib. Edasi

valgustas ta kuulajaid president Pat. si otsuse pohjustest, miks ta pidi. _ aila andma lahinguteta, N.-Liit oleks:

Eestimaa ckupeerinud -yaatamata, kes oleks presidendiks olnud. Vastu- haku — eesti rahvas. Tanu presidendite, ole- me mete tana siin, Samuti. valgustas ta tegelikke kommunismi rajajaid ja valitsejaid, ‘kelle all kannatas kéige enam tavaline venelane. Lenin, Sta- lin, Molotov jt. on antud nimed, mil- l¢ taga ei peitu mitte vene inimene:. »vonelased”. ei oleks saastnud eesti rahvast vastuhaku pu-

hul.. Sunnitddlaagrid, vanglad ja Si-

ber aga kubises tavalistest venelas- test. , Kui me tana 6htul kirikus lau:

Jame humui, siis palugem Keonstan--

tin Patstle rahulikkw pubkamist v66- ras mullas, kus meie véi meie jane- lased toovad ta itkskord tagasi ko- dumaa mulda™, lépetas auvadirne alc tuse kGneleja, | Jargnes ,,Hoia Jumal Eestit” ja La- rissa Puhvel esitas tundmatu autor lwuletuse |,Palve kedumaale’. Vahe- peal laujdi thislaué pfitetd saatus ko-

dust 'kaugele on..viinud” ja Kusta-

Pikker esitas Tiiu Assari luule kir- jutatud Eesti Vabariigi ‘sunnipae- vaks. Hiimnile jérgnes soomaaeg, millele palvesénad fitles Gpetaja Thomas Vava. |

KIRIKUS 3 | ‘Sama paéeva dhtul leidis aset Yan- couverl Koguduste -ithine Vabariigj Peetri kirikus, Jutluse pidas Gpetaja Tho- mas Vaga, rajades selle Jesaja raa. matu 59 peatitki salmile 15..Ta ki. sitles' V. Testamendi: prohvetite kir-

-japandut rahvusvaheliste stindmus-

koigepealt

uhul eleks hévitatud kogu

mees Alfred Kelder j2 keori sekretir Aksel Mirk. — TES k kontsert tolmub 14. martell kell 3 pL. Lawrence — Avenue Foto — ,Meie Blu" |

“bio ‘this

Eesti Vabavii igh -Gastapieve

IKesktalye pakase- eest olid Puerto ¥Valilaria soojale liivarannale page- - nud abielupaarid Kangro’d, Karel

son'id, Sderd'id, Irs'id ja pr. Toppi Torontost, Sealsetes kondomiinium kodudes veetsid pikemat aega. talve-

puhkust Kaljur'id Vancouverist ja 4a ins. Heino ja dr. Laine Loo Pen-

deri saarelt, B.C. 24. veebruari! kut- suti koik. tilalmainitud Loo’de kula- lisiahkesse kodusse, kus pereproua

pidas sisuka, paevakohase kone, |6-_

petades jHremiste sOnadega: ,,Uks- kéik kus maailma 4ares ka oleme, st rutagem tanasel pdeval wksteisele

kaed, ‘ et vastastikku kinnitada ja _ toetada oma nooruse pateuste mee- Vaikses palves motleme

nuiamist. neile keda enam ei ole meie hulgas

— kes on andrud oma iilima panuse —

kodumaa vabaduse heaks —, kes kannatanud ja veelgi kannatavad iilékohtuselt vangilaagreis. ja neile

| Slilelapsed. - .

| eoousss |. RRASGIDUD

Bussisdidud Mirabeli ienmuvitjale

7 ja tagasi Torontosse, 25-st eriajast

leiate kindlasti sobiva minekuaja juunis, jaulis, augustis vOi sep- tembris, bussiséidu, ajal pakume

kerget einet, Mirabeli lennuval-

Jalt Finnair DC-10 reisilennukiga Helsingi ja. iagasi.

7 Arasdit lagasisoit Kesivus.

6-26. mail 16. j juun,. 21 pileva - Toronto

‘26. mail 30, juun, 35 pieva 26. mail 14. juvlil 49 pieva 26, mail 25, aug,- 91 paeva 30, mail 30. juunil 31 pieva . 30. mail 14. juulil 45 péeva .3Q, mail 28. juulil 59 péeva 30, mail 25. aug, 87 pieva 16. juin. 7. juulit 21 pieva 16. juun: - 23. juun..14, juulil 21 pieva 23,juun, °21. juuiil. 28 pleva’ 23.juun, 4,aug, 42 pdeva- 23,juun, 1. sept, 70 pHeva 7. juul, 21, juulil 14 pheva, “7. juul. 4. aug. | 28 pileva

14, juul, 28. juulil 14 paeva. va

14, juul, 21, yuut. 21. juul. 4, alg,

4. aug. 11. aug. 1, sept. |. sept.

Li. aug. 28 pieva. Il. aug. 21 paeva l. sept. 42 paeva 25.aug, 2] pdeva 15. sept. "42 pileva l. sept. 21 paeva 15. sept. 14 pileva 29, sept. 28 paeva

Hinnacd: | Juuni, | Mar & sept. yuull, soidud aus. $763.00 $905.00 $382.00 $453.00

$77.00 $91.00

Taiska vanuile Lastel

10% sissemaksu, mida ei tagasta- ta.iuleb maksia koos kohareser- vatsiooniga. Reservatsioon teha, samuti piletihind tasuda vihemalt 30 paeva enne 4raséitu. Loobumi- se juhul piletite ostu jarele, vilja- arvatud haiguse voi surma juhtu- miga, vGetakse piletihinnast 25%.

kes elavad praegu Kodu-Eestis ilma *4

tusse oma migihaimn viimase sal. mi."

vabaduseta. ja inimdigusteta. Nende. méodtetega lanlame’ sila’ troopika oh- |

Meeldiv ja ‘meeleolurikas koosvil- |

bimine kestis hiliste tundideni,

tena, kus on esile toodud erinevate

rahvaste patud, mis on ‘V. Testamen- |

dis kinninaelutatud, Ta vdrdles neid

‘tanapdeva olukorraga, kus esinevad ‘sgamad nahted,

ainuit teistsuguste nimetustega. ,Usklikkude inimeste- na ei saa me mGGda minna poliitilis- test kuritegudest, mis. on Jumaia vastane tegevus. Meie lootus on ai- nult Jeesuses Kristuses, uueks teeb ja inimkonna vabastab, Meie eesmark ei. ole mitte ‘kohtu- moistmine. Meie kchuseks on naha asju Jumala silmade labi. Peame

seisma- patu vastu nii iiksikisiku kul

ka terve rahva osas, siis oleme. tée- lise iseseisvuse eest vditlejad.” | Kiriku palve pidas Uhendatud Ke-

guduse jutlustaia dr. Artur Proos ja

paevakohase liturgia laulis ortodok- si preester dr, Eugen Ruus koos Ees- ti Segakooriga: ‘keda juhatas Helmi

Tutti. Orelil saatis: Sitri Muna, Koor laulis, veel Thomas Vaga poolt Soo- .

me keelest t6lgitud ja eestlastele ko- handatud sdnastuses Sibeliuse _,Fin- landiast* Gh usu Eesti’. Langenute malestamiseks Jauldi Lipu ,Koju mind vige". Kiriku kerjandus anne- tati Eesti vabadusvéitlejate. toetami- seks kodumaal.

*

| Vaea segavaks. ‘kujunes Uhendatud .

Koguduse kiilaligkGneleia . USA-st, kes end tutvustas ,-Issaskari“ liku-

mise liikmena. Ta viitis, et [ssaskar — Jaakobi viies poeg olla Gnnistatid. -aegade ja tahtede iundmisega. Nil

nagu ‘koik valeprohvetid, mii ka see koneleja opereeris pooliku téega, mis on tavaliselt ‘kéige effektiivsem vale, Nimeit Jaakobi poeg Issaskar Onnistatt tema mugavuse parast or-

jaks! (vt 1, Moos, 49:14,15,) Issase.

Karlidid* on nn, uuesti arganud, ena-

muses endised Kristuse eitajad ja

vastased, kes iitlevad, et nad on dn-

nistatud aegade ja iahiede tundmi-

sega ja valmistavad teed N. Liidus, kus olla tohuiu usuline . arkamine. KOige . populaarsemaks kohaks olla

Tallinn, kuhu téttavad twhandetesse.

ulatuvad . usklikud, enamusds n60-

red, igast N. Liidu urkast, et pidada

miltinguid. Diapositiivide. hulgas oll

‘ka valguspilte Tallinnast ja rahvast tulvil Kirikutest, mille tagapohjal vois nha eestikeelseid »rahu". 1oo-.

sungeid. Oli vaid kahju meie ini mestest, kes heas usus neid ohtralt

toetasid.

VJ.

kes kok -

Montreal. (514) 282-1173

gee eb gee Ee el ek |e

-PARG MALESTUSSAMBALE KODUMAA KASVANUD MANNIOKSTEST

Kiimnenda Balti Ohtu Parlamendimiiel puhul korraldatt Otta- was mitu iritust, millest varasemad olid Balti kunstinditus riik-

liku arhiivi: natuseruumides, raamatund

— HINNAD .

: Winnipeg —

4,aug. 49-pileva —

apes HINDADEGA,

HELSINGI V6i STOKHOLMI- Nijiid on Apex lendusid nii Helsin- sisse kui Stokholmi. Tinnairi uue sdiduplaaniga on voimalik reisida

sit. igal ‘kolmapdeval, reedel ja. pithapdeval ja tagasi tulla ‘kolma-

ndeval; laupaeval wot piihapdeval. Mai & . Juunist oo sept. augustini § 798.00 $ 987.00 894.00 -. 1083.00. Suidbuyry —— 974.00... Tienrnins ~ "4062.60 + Sault Ste’ Marie: 960.00. Thunder Bay ~~. 960.00 960.00 1036.00. 1036.00 . 1036.00 1036.00.

Montreal

1251.00 1149.00 1149.00 1149.00 1225.00 1225.00 1225.00 1225.00

Regina Saskatoon ‘Edmonton Calgary * Hinnas ej ole Kanada lennuvillja-

maksud $12.50, Apex-hind voimal- dab 7—.pievase Helsingi reisi.

stokholm qn vastavalt 14—90 pie :

. Reis: tuleb reserveerida ja maksta vahemalt. al paewa enne arasoitu,

AUTODE UURIMINE Soome kijlastuse ajal voib Finnair Teserveerida teile auto lennuvaija-

| le. Auto warimine nadalas maksab

alates $350.00, Iga lisapdev $50.00,

FINNAIRI Jw

PY HKUSEPILE?

Voite lennata Soomes 15 piaeva

jooksul piiramatuit soome lennu-

limdel. —-Pileti hind on ainult

$235.00.

FINNRAILE PASS

Reisite Soomes edukalt ja mugavasti. Pilet digus- tab reisima piiramatult kdigis rei- sirongides Soome plirides 22 pae- va, &paeva pilet maksab $72.00 ja 15pieva pilet $105.00.

| |

Toronto (416) 362-1811

Backs

raudteepiletiga .

MAJUTUS MHOTELLIS |

_ Meie hotellipakend tee teie ole-

mise veelgi kholpsamaks. OGbimi- ne 2-Inimese ruumus maksab yaid $45.00 Sépaevaks. Vdite ddbida kéigis Sokos Aotellides soomes ja. Kalastajatorpas voi Interconti- | nenialis Helsingis. Hinda kuulub ka hommikusook. Hotellipakend - on maksev alnuit juunis, jun ls ja.

augustist 1982 ja seda vib reser-

veerida Finnairi kaudu.

STOKHOLMI

,RISTLEMISED"

(CRUISE)

Ainult $189.00 isiku kohta. Nauti- ge 2 GGd kestvat edasitagasi reisi tile Ladnemere Stokholmi. Veeda- te paeva Stokholmis. Reisihinnas on ‘kabiinimajutus laevas, 2:-hom- mikus60ki, 2; dhtusddki pubvet- lapast, Stokholmi edasi-tagasi sdi- dud turismibussidel, 214-tunnine

‘ringsoit Stokholmis. Kui teil on

rohkem aega, vite kogeda Stok-

. holm ,,taisristlemist", kus kahe

Silja Line laevas veedate.unusta- mata Ohtu Helsingist Stokholmi Ja tagasi. Teil on voimalus yeeta 2 paeva ja iiks 66 Stokholmis, kus majutuskchaks on Hotell Reisen — Gamla Stan'is. Hinna sees on ringreisile lisaks 3 hommikusddki- ja 2 Ghtusddki puhvetlauast lae- val, hotelli-majutus, Kabtini-maju- tus oma mugavustega ja edasita- gasi ‘soit turismibussiga Stokhol-

mis. Reisihind ainult $239.00 isi- lcult.

Kdik ilaltoodud eripakkumised Mmutiakse ainult Finnairi Atlandi

— lendudega koos. Toimige kiiresti,

sest 1, aprillist;aiates hinnad tou- sevad., Koikide

Tahelepanu: lendude’

hinnad on kehtivad 1. jaan. 1982

‘ja voivad muutuda ette teatamata.

‘Vancouver (604) 687-7582

‘Teadaanne. pensiondridele

‘tus Ottawa keskraamati-

kogus ja erinditus Ottawa i iilikooli ,,Unicenter'is". E.V; aastapdeva eelohtul asetati pirg langenute miilestussambale. Oo

Parlamendithoone ees on iiks um- Mareune tiigikene mille keskelt tou- sevad gaasimullid mus moodustavad igavese, leegi Kanada foderatsiooni auks.

‘Reedel, 23. veebruaril kell 17,00 ko-

‘gunes selle iimber eestlasi ja mit- Meld poliitikuid parlamendist, arvult

Saja ligidal, nii Ottawast, kui ka suu- rel arvul Montrealist. Nagu kones mMargiti oli esindajaid ka Kanada moélema dokeani darest ja vahepealt. Leegist siiiidati viisteist térvikut, et

‘hiljem tiheskoos minna léhedalasuva

shdades milestussamba

langenute

Juurde parja asetamiseks. | Leegi paiste! Walter, Pent {kes

asendas IImar Heinseod, kes oli mu-

Jal kinni), selgitas vOGrastele miks—

Kanada eestlased oma uwues eluke has leiavad vajalikuks tana siia kok- ku tulle. |

- Térvikute valgel mindi koos Ceno- Aupeakonsul ilmar

laphi juurde. Heinsop asetas parja langenute ma lestussambale rdhutades asjaclu, et

ésindajad on toesti ookeanist ookea-. Hint, kuna parjakandjateks on neiud

Virve Sandstrom . Dartmouthist At- landj aarest, Linda Varve Ottawast ja prouad A, Vaga ja Katrin Marits laanest, VYaikse ookeani direst.

Parg oli toodud Montreali Eesti -

Voitlejate.-Uhingu ja Montreali Skautide Kalevi lipkonna poolt, val- Mistatud Eestist toodud seemneist

Lattemiel kasvannd ‘mandide oks- est,

siitidatult. tuules lottva

Aruja kogust.

Sellé ‘Vabariigi aastapdeva eelGh- tule langenud siindmuse kohta mar- kisid kaasaelanud parlamendiliik-

‘med hiljem, et see olnud ilusam ja

liigutavam mida nad kogenud. Parjaasetamiselt mindi edasi kams-

tinditusele ja hiljem Vabariigi aasta-

paeva aktusele.

Enne leegi- tseremooniat olid - nii Montrealist tulnud kui ka teised

osavétjad kutsutud Montreali paria- “mendiliikme Hat Herberti kiilaliste- na hilisele einele }parlamendi ruv-.

Tes.

NAITUSED

Kunstinditusel oli’ eestlastelt 18 tood kiimnelt kunstnikult nimekirja jarele: Deborah Kehkla (4 t66d), faan Kingisepp (4), Abele Lee (4), Merike Lupus (5, Andres Manniste (1), Eric Pehap (1), Jaan Poldaas (2), Ants Reigo (2), Joann Saarniit {ft}, Lem (Lembit}) Soots (1 tds). Uheksa [ati kunsinikku esitasid .13 té6d ja leedulastest 8 kunstnikku ‘16 166d, Naditus kestab neli nddalat mit- mekultuuri ministri auwpatronaazhi al,

Raamat aitus nagusas, ? aastat

_ yanas Ottawa raamatukogus kesklin-

yas kujunes teistsuguseks kui oli kavatsetud. Eestlaste poolt esitati kahes vaatekastis umbes 40 Kanadas valminud raamatud valitud dr.- E£. Haigestumise tottu perekonnas langes ulespanemine oc

tamatult Ende! Peremi ja Valter Al-

Eesti Pensionaride Klubl Toron- tos jarjekordne koosvilbimine tol- mub neljap., £8 miirtsil kell 2.3 Eesti Maja suures saalls. Kiilalisena esineb Toronto Eestl Meeskoor ja

. Leida Jarvi.

Koik teretulnud!

I L I

EELK Léuna Floride koguduses

peetakse kevade alguse jumalatee- nistus 21. martsil kell 3 paeval Christ Lutheran kirfkus — [955 E. Oakland Park Blvd. Ft. Lauderdates. Jutlus- tab Gpetaja Andres Taul Torontost.. Orelil E. Alhk, Soltstid,’ laululehed. Pirast jumalateenistust toimub koosviibimine kohvilauas,

berti. Glgadele, kusjuures meeskon-

na vahetuse tottu jar iile andmata

eripakend baltimaade kaart ja Vii ve Torki vaimistatud selgitavad se- delid raamatute juurde ja liihike iilevaade kanada eestlastest ja nende tegevusest. (‘Kuna naitus kestab veel paar nadalat siis loodetavasti saab seda puudust parandada.) Emil Eer- me poolt saadetud vatik eksliibris- test polnud ka esitatud. Leedulastelt

oli neli vGi viis raamitud -margiko- gu pisut eemalasuval seinal. Latlaste Taamaguicl Wide ei esinenud — vist

seepdrast, et netl oli ilikooli ruumi- des olnud eriline Torontos valmista- tud randnaitus (mis aga kahjuks — enam polnud 25, veerbuaril nahtav),:

EA.