. YABA EESTLANE neljapaeval, 1, juulil 1985 — Thursday, July 11, 1985

_ VABADE BESTLASTE HAALEKANDIA

| VABA Gesriane

VALTAANDIA: o/ U Vaba Eestlane, 1955 Leslie St, Don Mills, a : ‘Ont. M3B 2M3

_ TEGEVTOIMETAIA: Hannes Oja :

-TOIMETAJ A:

Olsf Kopvillem =,

| TOIMETUSE KOLLEEGIUM: Karl Arro, Heino 36e, Oley Teliss

TELEFONID: toumetus 444-4823, talitus (tellimised, kuulutused, | ekspeditsioon) 444-4832 -_ |

oe a TELLIMISHINNAD Kanadas: aastas $34.—, poolassia $30.

ja veerandaastas $16.-—-

TRLLIMISHINNAD viljaspool Kanadat: aastas $68—, pool: ‘aastas $37.— ja veorandaastas $19.——

- Andcessi muud atus 7? e.

— Uksiknunbri hind 70 ¢.

- KUULUTUSTE HINNAD: : liks toll ihel veerul: $5.00, esikitljel $5.50

FREE ESTONIAN. Published by Free Bstonian Publisher Ltd, .

1955 Leslle St. Don Mills, Ont. M3B 2M3 _

: -estlane ima keelefa

Mbddunud ESTO noortekonve-

rentsil ja. metsaiilikeclis oli kane all ilma eesti Keeleta eesti noorte ‘klisimus, Lahenduseks }epiti séisu- _Kohaga, et ilma keeleta on vOima- Hak jatkata aktiivsust eesti thiskon- nas teha sporti, tantsida rahva- _ tantse, harrastada eesti toite Ja osa- _.. feda eesti iritustel, See oli ydga.Ji- ‘beraalne seisukoht ja kinnitas, et Wikski eesti noor ei ole-{(v6i ei tohi Ola) valjatéugatu keeleaskamatuse

_ parasi. Samal. ajal sobis see ajavai-

muga, sest. vigaste oliumpiaadid ja -

vigaste aktsepteerimine tervetele mairtud tédkohtadel olid parajasti

: - paevakorral. Eestlane ilma eesti -keeleta on omamoodi ‘vigane eest--

lane, kui me teda ildse eestlaseks | fogeda saamie.-

ima keeleta. eestlane — ‘iiks- -kGik, kuidas me teda mOd0dame — ei ole | mingi loogiline lahendus, valid terve rea uute kushauste ° ales

* punkt,

| Kui fnimene teadlikuit ja tahili- kult oma eesti keelest ja eestlusest

_ -taganeb ning omale teise. thiskon-

ma valib, sis on ta renegaat, Nii

| on ajaloo kestel niimetatad koiki.

iaganejaid. Kuidas aga juhtus see, | et ks eestlane, kes tahab ‘oba eesti.

Kas on sitidi vauemad, kes talle ‘keelt ei Opetanud; voi lokaalne ees- fi Koloni, et see ¢1 organiseerinud

tema jaoks eesti kooli? |

| we Jagama. Toredain on muldugi, kui teised :

On sitfial, Tenelikult ou bittidlane

Siiski vist see noor eestiane ise,-kes_ ar” , -kogude juutide bulgas lootusi, ef paranemisel olevad suhted Moskva ja Washingtoni

ei Gindoud kiillaldast huvi ja res-

pekti eesti keele vyastu, ef fa ise

oleks voimaluse leidnad selle Oppi- miseks. Nitid millegi parast tun- neb ta oma kuuluvust. eestlaste bulka, kuid ei vota siiski veel vae-

‘yaks eesti keelt Oppida, Selle ase- mel algatahb voi pooldab lohutus:

teooriat, et eestlane voib j ju olla ka ilma keeleta.

meetiliseit valgete inimeste seast

eraldatay, Sega-abieludest siindinud

eestlased — tp. munaraku- yi

scemneraku-eestlased, kui-nad eesti

keelt- ci oska, ‘ei ole mingisugused

eestlased. YOi vastupidiselt — tiks-

kOik kes ja iikskGik millisest rah-

vusest, kui-ia huvi tunneb -eestlase .

ithiskonda itriigida, on just sama

‘palju eestlane, ini iga keeleta Da yis- vOi pool-eestlane. =. Muidngi, see on mecidiy, kui

meil on rokkem eestlasi — pileti

keeleaskusest. kiisimataz, Teisest kuljest .on meil pobjust uarida, mis motiividel Uks vOi teine eestlusest

yoOordunud tiis- vii pooleestlane

meie seltskonda taheb tulla. Ka-

_ dunud Andres Laur naljatas kord,

et yaliseestlaste suurt mass? naeme altes siis kui Fort Knoxis clevat Festi kulda hakatnkse eestlastele

_HEINO JOE

UTTNHT TE. TTiiTiiCTTTINNKINUSINNSN

7 Sportilaager

| Onnestunud eesti suuriiritustele ‘fargneb tavaliselt’ kaks jarelkaja.

Pessmmistlik konsiateerib —- et no-

jah, oli vagev kill, aga ega enam midagi nitsugust ei tule. Optimist- —

lik farelkaja ndeb ivas Gnuestunud -

‘suururituses julgustast uute asjade algatamiseks, Need kaks jarelkaja kGlasid juba 1949, kui Rootsis, Ommernis peeti esimene _ eesti

skauthku nooruse suuriaaper pagu-. deses, millel nitiid. on: jarenenud

inimpOlve pikkuse rida noort¢

‘guur- ja maailmalaagveid, kui-muit-.

- te kadsa arvata muid suuriiritusi,

mis nende Jaagrite Onnestumisest

lon ideid ja tiivustust saanud,. Need kaks jarelkaja kumisevad ka niitid,

— plirast 1984. ESTO.

: Pessimistid ei alpata midagi. Nad ootavad kannatlikalt, et aep teeks oma ¢60. Sama loomulikult opti-

mistlik pool tiritab, algatab, ehitab -

ja planeerib — ‘mis meil on veel

fegemata, mida vOiks ja fuleks te-

tha, Muwtitikud olud toovad. uusi . mOtteid, areng annab uusi ideid.

Avstraatia viikese eesti noorte- grupi spordivaimustus mdédunud - ESTO yoistiustel oli sellcks pillisti-

-koks.— kai votta kinni Jaan Schaeri juiuotsast — mis Kanadas | pani liikuma m6iteid ja algatavaid _ jOudusid = spordilaagri korraldami- - seks. Téepoolest, miks seine idee ei ole tekkinud -varem ja miks kus- ki} mujal eesti pagulassrappides ei

ole korraldatud spordilaagreid? Me

ef tohi unustada, et on juba pagu- luse. ja assimileerumise | neljakttm- nes aasia,

Noortele on korraldatud sperdi- voistlusi, Vga sageli on pandid vOistlema neored nendel aladel, mida nad kunagi oma elus hariju- ianud ei ole, Ikka seisab mecies ithe viikese poisi imestay kisimus, kui voistluste korraldaja teatas, et

nitid algab kérgushiipe, Viike- mees vaatas hoolega ringi ja kisis

— kust kohast me peame alle hiip- pama?. Ei ole imestada, kui nii ki- sib ka tdiskasvamn, kes kunapi kor-

gushitpet ndinud ega harjutenud ei

cle. Er ole ka tmesiada, kui asja- tundmatult voistlusrajale vildud neorel. kaob spordihuvi. Kas me

niltid olemegi siuna valja jOudnad? —

(in kaks evinevat asja — ,,sporti teha* ja yoistelda, Kui esimest. on killalt harrastatud, siis tekib soov selgitada, kes oma ,,tegemisega“ koige kaugemale on joudnud, Siis minuakse voistlusrajale, Sperdilaa- ger Opetab seda ,,tegemist® ja koik muu tuleb hiljem, Nonda siis — spordilasgris kiilyatakse tulevase

sportliku aktiivsuse seemet, algata- takse tulevasi voistlusi, faastatakse - eestlaste kui spordirahva head mai-—

net ja voibolla kasvafatakse uute

rekordite piistitajaid, Ikka . Eesti.

eést ja eesti keeles ning meelest : : HEINO JOE

Eesilane ef ole rassifiselt ega ge-

kavaaegselt keeldutud ©

mo

t a a a it . Hay eat eT OLY, 7 . yn = fat i" i r ate ne eet hat ; ci . . ' soe a eee eee. pea se Y ra i" a a te a tae pn Pe Ah ie ee sy a 4 r 1 * z ra vite r, ae fractt : Hee: pee poe ue peer ea ste Sierra hy _om ic eS ee ee ied ‘on, . eye _ ae re Boreas onis eee Se se Ce OMG a iMeg ee er ae ee ee ee r t fa : eon ae Se ie ee a a 7 Aaa rae Es ee ae vite Pre EG Ee: ae ye hea He lee oo mre ad Phe

t

a ma ate ru

: Seiten! i cai te i ohn tee eer ae rahe cee foo oe

" " ars

- Kommentaar

PG _ Terrorige Eesti cost?

Matteksik el ole mitt Vala era-

Sf02e" Kordne: kas meie voitlus iseselsva vege 201° Resti taastamiseks on kéige tohu- Soe 203 sam ja kéige éigem? Niisugune oes ts mote kargab pahe kuuldes ja ni-

Jae hes, kuidas paljud teised rahvad

Soe Oma eludiguse eest voitlevad. Mee- saci dia aga kasitleb peamiselt nefd, : kes selleks kasutavad visivaldseid

| meetodeid — un, bandiftlust, ter-

@e rorit, pantvangide votmist fa muid

eecce 88" tegelikke voi moraalseid surve- a ee avaldusi. Neist, kes kulfuuriliste ja aoa cress s8- demokraatlike meeteditega seda

ae cae = = ihe bath : eee : | Ye ages conca teevad, nagu meie, mainitakse hia-

“oseue) mele véitlus ei ole thus, et el nai- - ta fanatismi’ ega! sangarlikkust —

8 : a

haere ie

Véidupitha o OSa. “Seedrions suviharja-pidustusél. Paremal EV aupeakonsul Ilmar Hein-.

soo kénet pidamas. Tuletoojate meeskond, vasakult L. Ploom, D. Kase, U. Tamre, H.

Sinn Sepp, J. Reinoya ja A Vode,

“W. Lidu emigratsioon suureneb!

“Néukegude | juudid loodavad kergendusi emiqreerumiseks.

Foto: Vaba Eestlane

: viimse veretilgani, nagu laulusonad ©

* Juhatavad tegevusele isamaa eest.

Rootsi vilisminister Gsten Un- den, kes seda kohta taitis meie pa-

gulaspaevade alguses ja Balti sé- Valjaandmise

durite venelastele

ajal, poetas uhe solvava Tause, mi-

da me talle tanapdevani kinkinnd-

ei ole. Ta nimetas venelaste Baiti-

the New York Times’ i* korrespondent Serge Schmemann kirjutab Moskvast, et hiljaaegu noukogude yoimude poolt antud rida viljasé idulubasid on dratanud noéu-

vahel loovad soodsa olukorra. suuremaks emigratsiooniks noukogude juutidele.

Neéd. juudid, kes on pikemai aesa aodanud viisat emigreerumi- seks ja mGned liane diplomaadid taheldavad ‘siiski, et emigrantide

koguarvud kuude kaupa ei ole se-

nini: markimisvaarselt tousnud ja

et. kénesolevat, teatavat elevust on ebk pobjustanud asjaolu, et asjas- te emigratsiconilubade saajatle hul-

gas on olnud ebaproporisionaalselt palju Moskva -elanikke. Kuid ka need skeptilisemad vaatlejad néus- tuvad,. et viisade. heakskiitmine mitmele isikuie, kellele . seda on andmast, vihiab mingile Jabimodéeldud . se- naalile nowkogude voOimude poot.

Tisraeli ametivdimude informat-

-siooni .kohaselt -sai mirtsikiis 37

noukotude kodanikkw. valjasoidulos

‘Usraehy, | ostiaid, koriandusel annetajaid, de- monstratsiconi kaasamarssijaid —

mis on aiault' marginaalselt Sul —rém ary kui ecinenud kuudel,

mis Kuid suur osa neist inimestest olid

Moskva elanikud.. _ Néukogude juutide loatused pohinevad idsiasjal, - et

Moskva on ka varem kasutanud juutide emigratsioonj hoobana su- hetes Washingtoniga. Kortespon- dent: Schmemann nendib, et emi- graisioon noukogude kodanikele il- diselt on alati cloud rangelt piira-

tud kuid, et juutidel on sihteliselt

suurearvuliselt Jubatud .emigreeru- da 1960-ndate aastate Jopiist saa- dik, nahtavasti surveavalduste fot-

tu mbndsti N, Liidus endas kui ka valismail. Noukogude juntide lJah-

kumine tousis. harifippu aastal 1979, Vilmane aasta kui Whendrii- kide ja N. Liidu vahelised suhted

olid enam-vahem rahulikud. Toile]

aasta]- anti. emigreerumisluba

51 000-le noukogude - juudile, . See . ‘arv langes jarsult Moskva ja Was-

hingtoni vahekordade dkilise hhalve-

nemisega tanu noukogude invasioo-

nile Afganistani, Solidaarsuse liiku- mise tousule ning ‘sis mahasuru- misele Poolas ja l6puks relvastus-

pliramise Jabiraakimiste -katkesta-.

misele 1983-nda sasta lopus, Vé6- dunud-aasta]l Inbat: ainult 39¢-<1 juudil N. Liidust lahkuda.

yastuse kontrollimise labirdakimisi Moskva Ja Washingtoni vahel, mis

Ka algasid mirtsikuus

ja positiivsed viljavaated tiny kohtumiseks president Ronali Reagani ja we noukogude riigi-

~~ juhi Mibhail Gorbatshovi vate,

dratasid lootusi néukogude juuti- de hulgas, et nende. emigratsing-

. nivdimalused bakkavad suurene-

ma. - Hiljutised valjasoiduload, Mis av- ti, nagu Geldud, enamasti Moskva juutidele, tunduvad monedele asfa-

osalistele ja samuti Valisvaatlejate-

le kui marguanded Moskva kayat- sustest konesolevas seoses. -

Ma arvan, et me véime niitid oodata sisulisi muudatusi,“* tz]es

fitisik Aleksandr Lerner keljele

véimud on keeldunud andmast

‘emigreerumisluba- rohkem -kyj 75

. preegused

: kahepimnaline Kuid kdesoleva - aasta jaanuaris , langetatud otsus taasalustada rel.

aastat. Emigraisiooniicotusi hell- tavad noukogude juudid peayad ka positiivseteks korvalteguriteks Uhendriikids Kongressi Esindaja- tekoja esimehe Thomas O'Neill’

iilaskaiku Moskvasse ja samasu-

gust. visiiti maikwus ameerika kau- bandusministri Malcolm Baldrid- ge'l poolt. |

‘Isikute hulgas; kellele on voimu- de poolt tehiud ettepanek uuesti asitada amigratsiooni sooviavaldus on Abe Stolar:ja Bernard Lamport, keda mélemat USA valitsusvdimud peavad Whendriikide kodanikeks. .

Nad asusid timber WN. Lititu -1930-ndatel aastatel: koos oma va-

nematega ja vViimaste aastate ) jooksul tactlenud tulemusteta

Whendriikidesse | tagasipdérdu-

must,

Stolar’il peagegu Snnestuski see

aastal 1977 kui ta sai vastava viisa. Kuid tema lahkumist takistati len- nuyilial, ilma et talle oleks ku- nafi pirast selle sammu pohjusi selgitatud.

Neli istkut, kes on ‘kaua nega oodanud emigreerumisluba — pro- fessor Lerner, male suurmeister

Boris Guiko ja teadlased Leonid

Ozernoi ning Valeri Soifer — on kirjutanud Esindajatekofa esime- hele O’NeiiVile ja palunud viimast, et tema tostataks nende juhtumid oma koneliistes Kremli voimu-

meestega, Kas ta seda tegi, pole

vee] selgunud,

Balti Vabaduspdieva vastuvatt

Kongressile | ja diplomaatidele

Ule 150 baltlase ja valitsuse esindaja votsid osa 18.

juenil 1985 peetud vastuvétust Balti Vabaduspiieva tihis-

tamiseks, Vastuvétu kiendas Uhendatud Balti Ameerika Komitee (JBANC) koos Balti Vabadusliiduga (BFL).

Koneressi | esindajad | William

Carney (NY}, Don Ritter (PA),

Helen Beltley (Md), William Green (NY) ia Paul Kanjarski (Pa) olid koik HJ. res. 263 Balti Vabadus- pieva kaaskiendajad. Kongressilii- ge P. Kaniarski iiles vastuvétul: , Meie uksed on alati teile Lahti,

isegi kui méned ei kuwlu minu va-

limispurkonda,“

Teised kokkutulekust osavotiad olid Valge Maja avaliku sidemete- bitroo abidirektor Linas Kojelis, Ameerika Hidle keelteprogramml

‘direktor Pat Neiburg,

Hésti, Lati ja Leedu diplomaatili-

sed esindajad ja USA valiminis-

teeriumi amefnikud, |

Vastuvétu, mis peeti tsiviilteenin- duse komitee ruumes, eesmiark oli 1) «tahistada USA

Eesti, Lati ja Leedu ilegaalse ja.

simniviisilise mittetunnustamise po- liitika 45 aastapieva ja 2) kuuluta- da valja Balti. Vabaduspdev ({14. juunil 1985}, mis voimaldas 45. jar- jeKordset aastapiieva tihistada, mit USA on jatkuvalt seisnud nende vaikeste ja allasurutud maade eest. Vastivotuga Joppesid nidala

‘jooksul toimunud iiritused, kaasa- arvatud demonstratsiconid New

Detroidis, Clevelandis ja

Yorgls, Sa Fransiscos, Washington - DC., Seattles. OO Whendatud Balti. Ameerika komi- teesse kuuluvad kolm baltt orga- nisatsigoni, nende hulgas Eesti Rahyuskomitee USA's,

Ameerika Noukogu. Balti Vabadus- liit todtah K00s teisteza,

- hoidémise‘ joon, Otsustavatel hetke- del on eestlasiel alati jatkunud —

Kanadas 660 sakurialeaijalt

| OTTAWA — Kanada fo \deraalkomisjon, kelle iiles-

andeks on natsi-sojakurjategijate: otsimine Kanadas, iitles amédunud nadalal, et nad on kogunud 660 kahtlustataya | nime, kes on olaud véi on praegugi Kanadas. Niiiid ha- katakse otsima nende kohta toendmaterjale. | ,

Komisjoni esimees kohtunik Ju- les Deschenes on moodustanud kuuest advokaadist koosneva komi-

tee ja on andnud korralduse, et

nad annaksid tilevaate tehtud uurt- musisf 1. septembriks.

Komitee on kiisinud professoret ja advokaatidelt iile riigi, et nad soovitaksid. 1. septembriks kuidas natsi-sdjakurjategijaid,

kes elavad Kanadas voiks kohtu.

- efte tuua praceuste. vi utile sea- duste alusel,

—Selleks, et teba- kbik voimalike ebadigluste valtimiseks faktide ig- noreerimisega, komisjon peab téé- tama labi tohutu suure hulga doku- mente, mis on Kkogunenud avalikes- se Voi eraarhiividesse nli Kanadas kui ka valjaspool moddunud. nel jar kiimne aasta jooksu, |

kumi valiutamist kommentecrides, et Balti rahvad. ei olnud naguan kiipsed iseseisyuseks, Rootsi vene-

laste haardes (hoidku saatus selle_

jubeda siindmuse eest!) oleks Sa mas situatsioonis osutunud sama-

meodi vi veel rohkem ,,ebakiip- . seks", kuna vasaknoolseid elemen-

te, kaasajodksu véimalikke kandi- daate, on Rootsis rohkem kui oli sojaeelses Eestis.

Ka eestlased oleksid _,,kiipse- mad iseseisvuseks, kui nad oma iseseisvuse taastamiseks organisee-

riksid noorte fanaatikute rihmitu-—

si, pommitaksid nowkogude esindu-

si vabas maailmas, mérvaksid ja.

»midnapiksid’’: nende esindajaid ja

. tegelasi? Kas néukogude terror

Eesti okupeerimise ja séja 2jal e1 éigusta samasuguseid vastulooke ja kittemaksu? Kas niisugused yétted

ei sunniks punaseid okupante eest-

lasi rohkem arvestama?

Tiiesti ima vagivallata ei ole Tainud ka meie voitjus, Mone aasta

eest levines teade, et kuskil Viru- maa maanteel oli riinnatud partei- tegelase Vaino autot, Raagiti isegi inimohvrist ja vigastamisest, Tayp- sem informatsioon puudub, kuna niisugused sindmused of noukogu- de voimu ritklikud saladused. Kuul- dus on ainus informatsioon sindi- must ja see on sageli suurendatud.

-Wkski. kuuldus noukogude maal ei

cle aga ilma aluseta ja rakenda-

-fud julgestusvétted ning jilitamine °

omakorda kinnitavad kunldust.

‘Vigivaldsete —_-vaitlusmeetodite korvale jatmine Eesti . iseseisvus- voitluses — olgu see siis tohus voi

ebatihus — on kill kdige parem |

tend eestlaste sigavast deme- kraathikust maailmavaatest ja koos sellega ka ,,kiipsusest* iseseisvuse- le, mida Unden inimpoly tagasi ei

osanud naha, Veet enam — see on.

keguni rahvya pohilises iseloomus. Alati on eestlased pitiidnud konflik- te lahendada rahulike meetoditega, Neli ,kumingat“ jurioo ilestonsu

ajal, kes Paides ordumeistriga —

piitidsid labirsdkimisi pidada ja morvati, olid iiheks esimeseks nai-

teks. Viimaseks svurimaks. rahuli-. ke meefodite kasutamiseks voime

lugeda Peterburi meeleavaldust i917. Kui.aga vagivalla teele on mindud, siis on see naiteks lootuse- tult ummikusse aetud rahva viha-

purskest, Neidki vaiteid on mel!

_ oma ajaloost noppida.

‘Ameerika Lati Whing ja Leedu Et ole ajust iitelda, ef rahulike ja.

demokraatlike meetodite kasutami- he on meie rahva argus ja , naha-

jolgust ja kangelasmeelt, mida vii- mases sojas tunnustasid nii sakga

‘kui ka soome ‘iilemjuhatused. ja_ (kuigt see toimus vale poole) mir-

kisid noukoegude staabid.

tisna varsti valime uue koosseisu Kanada Eesti Kesknoukegusse.

Kandidaatide seas on rohkesti nos- | i eestiasi, kes sliani enamasti on

kritiseeripud méie iseseisvusvoitlu- se meetodeid. On piris kindel, et EKN uus koosseis yJatkab seniseid Eesti vilisyéitluse traditsioone. Fanatismi saab niidata ka demokraatlikke meetodeid kasutades — Jifati Ini

see ongi see b olge Best tee,

Ag

ja enesechverdamist .

VAL RI. ia 14, jun dr, T. Me 20. ja 21. ju

dr, M, whoo.

darvi — je

plaat

Briti = Sibel Andrew. Barn sélisi 1984-ndak matest helipla on tolgendatud

Nagu avaldu

‘ka 1984-nda a

de dirigendiks J see an ka cel fal flanges Ge fega sissemir toode ecest.

* Seckordne p la sukt ja Neit

Naispolii venelann luuletaia

N. Liidu Mo nipeetavad — mus poliitvar laande saabun poole maailm aastaks raske risse ja 5 aast tetud luuletaja

ja paasteaktsio

Pikemale o palycle on all | noliitvangi. Nr eestlanna Lagi Jadviga Belja Liidia Doronin koos Irina Re vangidena Mom

Nende kirjagaa

kord, milles v lirna Ja margi jitkub laagri ¢ tumine senisey

_ surrmala, -

Baltlaste§ demonst | 15. juunil tom linnades N. Liij de - okupeerim

protesti demon mus protesticdg

Franeiseo N;, Millest vottis of

‘Selle oranisecr®

ti komiteega . siooni ALA (A sociation) i

ja Bajti Vabad

dis Pavlovskis

Suurim dei kui 200 osavol DC WN. Liidu |}

. vandistahi 4 ii Lati Kesknoulk gy ja Balti Vom Aristids Lamb

ti, et nad’ et he sel N. Liidu tast latlast tab bandus. Demonstrats Netroidis Michi osa Baltl Noom lejad ja Denve leidis criti hea kudes ajalehic:

kirjad Balti

‘okupatsiooni

Street Jaurnal’ Register'is/ Sagi ner'is ja ics

— “Valgest Majasi

ja saadetud p haduspieva, matsioonist pr mus mitmetcsim arvatud Los” Vabaduspaeva junnil: Washi raldas Ubhg

- Komitee koos

ga. Kutsutud @ med ja baltlas tu esindas Rita

—L

USEHLA TUNG NORA ETT

nvVABA

Cn Vare Lt |

SViAEEM SINTER ENS RE