ESA ALANDER/LEIF OSTER JA ERNST HAAS

Aamun utupilvet kerddntyvat pitkin pdivdd yhd korkeammiksi torneiksi. Ilma muuttuu raskaaksi, painostavaksi.

Linnut lopettavat laulunsa,

puut setsovat hiljaa, kuuluu

vain kimalaisen ldadhdttdvd surina.

Luonto odottaa.

Elaimet koloissaan vapisevat. Ihmiset majoissaan yrittdvat olla ndyttamdtté pelkoaan. Ukonilma on puhkeamassa.

Kun ensimmainen puhuri kuohuttaa jarven vettd, kun ensimmdiset suu- ret sadepisarat hakkaavat rai- voisasti maata ja kun vihdoin en- simmdinen salama iskee ryskyen, silloin koko luonto nayttéa ryntaa- van silmitt6maan pakoon. Puut va- littavat voimistuvan tuulen paina- mina, aallot\ryntdavat pelosta kar- juen vihurien edell@ ja ruoho painautuu litteaksi maanpintaa vas- ten.

Ukkonen tuntuu sisaltavaén kau- hun ja tuhon kaikki voimat. Siksi ei ole mikaan ihme, etté lahes kaikilla kansoilla on oma ukkosenjuma- lansa. Suomen kielessa ukkonen on Samaa juurta kuin jumalaa merkit- seva ukko.

Ukkosta kohtaan tunnettua kam- moa kuvaavat monet siihen liittyvat ‘tarinat. Eras niisti kertoo *Ukko-

"sen morsiamesta”, nuoresta naisesta, jonka salama tappoi ja piirsi samalla hanen sormeensa sor- muksen ja kaulaansa mustat kda- dyt. Lukemattomissa tarinoissa uk- konen toimii pyovelind, pilvettd- malta taivaalta iskevd salama teloit- taa onnettoman syyllisen.

*’Ukkonen teki tuhojaan”, ”Uk- konen tappoi”, otsikoivat sanoma- lehdet vielakin, aivan kuin ukkonen olisi inhimillinen olento.

— Kauhusta ei ole apua, mutta ukkoseen kannattaa kylld suhtautua jarkevasti peldten, sanoo ukkostut- kija, maisteri Leila Laitinen Ilmatie- teen laitokselta.

Mita ukkonen on?

Ukkosen synnyssé ja kayttéyty- misessa on vield paljon selittimé- tontd. Se tiedetiin varmasti, etté ukkospilvi on erdanlainen jattilais- mainen sahkdgeneraattori, joka sisaltda positfivisia ja negatiivisia sahkovarauksia, Siité, miten nimd kerdantyvat pilveen, kiistelevdt eri teoriat keskendin.

Useimpien tiedemiesten mielesta lahinna oikealta niyttéd talld het- kella teoria, jonka mukaan ukkos- pilven jattildismdiset sihkévarauk- set syntyvat vesipisaroiden ja jaaki- teiden avulla. Vesipisaroiden synty- essa niilla on taipumus saada nega- tiivinen varaus, Sama tapahtuu jia- kiteille niiden hankautuessa toisiaan vasten. Kun pisarat ja kiteet putoa- vat alaspdin, muodostuu ukkospil- vesta kuin valtava sihképaristo, jonka ylaéosa on yleensd positii- visesti ja alaosa negatiivisesti varau- tunut.

~ Kaikki pilvet ovat sihkdisesti varautuneita, sanoo maisteri Lai- tinen. — Jotta niisti muodostuisi sa- lamoivia ukkospilvid, tarvitaan tietty kosteus ja tietty limpdtila.

aoe

— Normaalisti kesdiset kumpu-

pilvet havidvat hyvin nopeasti, 5-10 minuutissa, ja harvat niisti Kasvavat 1000 metrié korkeam-

suuri ja ilma suuriin korkeuksiin saakka hyvin epavakaista, jatkavat kumpupilvet nousemistaan jopa 12

kilometrin korkeuteen, niistd muo-

dostuu cumulonimbuksia, alasimen muotoisia ukkospilvid.

Ukkonen on raju luonnonilmid, niinpa sen syntyminenkin on mah- tava tapahtuma. Ukkospilvi on kuin kichuva noidankattila, jonka ylio- sassa ilmamassojen nousunopeus saattaa lahennella sataa. kilometria tunnissa. On laskettu, etta pienenkin ukkospilven muodostumiseen kuluu energiaa kymmenen Hiroshiman atomipommin voiman verran.

Valtavia ‘ovat myds ukkospil- vesta vapautuvat voimat. Salama On samantapainen kipindpurkaus kuin mika tapahtuu, jos taskulam- pun pariston erimerkkiset navat vie- ddan kyllin lahelle toisiaan, [lmidi- den mittasuhteissa sen sijaan on valtava ero. Tavallisen taskulampun pariston jannite on 4,5 volttia, uk- kospilvessd jannite saattaa nousta sataan miljoonaan volttiin. Keskin- kertaisenakin salaman — tosin vain miljoonasosasekunteja kestiva —

teho on 2000 miljoonaa_kilo- wattia. Loviisan ydinvoimalan en- simmdisen osan teho on vain”

400 000 kilowattia.

Salama iskee joko pilven sisalla tai pilven ja maan valilla. Kun sala- maniskuja pilvestd maahan on tut- kittu, on huomattu, etté ukkospil- vesta lahtee liikkeelle sahkévaraus-

ten vy6ry, joka asteittain lahestyy maata. Kun varauksen karki on kyllin lahella maan pintaa, syOksah- tad maasta yhtékkia voimakas sah- kénpurkaus. Salama on iskenyt.

— Mieluummin kuin salaman is- kusta, puhuvat ukkostutkijat vain salamasta, sanoo maisteri Laitinen. — Mutta jos kdytetéin kdytéssa olevaa terminologiaa, voidaan to- della sanoa, etti salama iskeekin maasta ylospdin, eika pain vastoin.

-— Salaman purkautumiskana- vassa ilma kuumenee sekunnin kymmenesmiljoonasosissa aina 15 000 asteeseen, Tasté seuraa il- man rajahdysmainen laajeneminen Ja sen jalkeen voimakas virtaus tyh- jaan kanavaan. Taman kuulemme ukkosen jyrinénd. Jyrind kuuluu Jatkuvana, koska kaytaivin pituus on useita kilometreja ja dani saapuu erl aikoina sen eri osista.

Koska danen nopeus on 1/3 kilo- metrid sekunnissa, mutta valon no- peus sen sijaan kaéytannOllisesti kat- soen daretén, ndhddan salaman va- lahdys ennen kuin jyrind kuuluu.

Mihin salama lyé?

— Salama hakeutuu ennen kaikkea korkeisiin paikkoihin, sanoo mais- teri Laitinen. — Ennen, kun ukkosen luonnetta ei viela tunnettu, pakeni-

. vat ihmiset ukkosmyrskyn uhatessa

kirkkoihin. Kuitenkin ne olivat erit- tdin huonoja turvapaikkoja, koska salamat vainosivat juuri korkealle kohoavia kirkontorneja.

'— Tasta syysta juuri kirkot olivat ensimmdisia rakennuksia, jotka suojattiin ukkosenjohdattimilla. Suomen ensimmdinen ukkosenjoh- datin asennettiin Turun tuomikir- kon torniin vuonna 1861.

— Korkeat puut on ukkosen il-

malla syyta kiertéa kaukaa. Salama

ee ee bed

iskeen niihin hyvin mielellaan, ja sita

paitsi se saattaa kulkea juuria pitkin kauas rungosta. Kun salama iskee puuhun, laajenevat puun nesteet hy- vin akkid. Puu ikdankuin rajahtaa, ja salét saattavat lentéa sirpaleiden tavoin kymmenien metrien paahan.

— On syyta mydés muistaa, etta korkeus on suhteellista. Aukealla

niitylla oleva ihminen tai eldin saat- taa olla alueen korkein kohta. Juuri tdasta syysta karjaa kuolee joka kesa salaman iskemdna.

— Ukkosen uhatessa on kiireesti hakeuduttava pois aukealta joko ra- kennuksen tai tasakorkuisen metsan suojaan. Jos tama ei ole mahdol- lista, on viisasta asettua mahdol- lisimman matalaksi, esimerkiksi sa- mantapaiseen asentoon kuin lento- koneissa neuvotaan tekemdin hata- tilanteessa, istualleen tai kyykylleen ja paa polvia vasten.

~— Erittain vaarallinen paikka uk- kosen ilmalla on avonainen vene,

sella soutelemaan tai uimaan lah- teva asettaa itsensd tahallaan ela- vaksi ukkosenjohdattimeksi.

— On syytad valttéa myds suuria metalliesineita seka séhk6- tai puhe- linjohtojen sisdantuloja. Ukonilman uhatessa on viisasta myés irrottaa radion ja television sahkdjohdot koskettimistaan seka sulkea ovet ja ikkunat. Pallosalamathan liikkuvat ilmavirtojen mukana.

Pallosalama on ukonilmojen yh- teydessa esiintyva outo ilmi6, jota tiedemiehet pitivat erdanlaisena ufotarinana aina 1930-luvun lo-

pulle, jolloin énsimmainen pallosa- lama saatiin valokuvatuksi. Mita pallosalamat ovat?

— Kunpa_ tietdisikin, huokaa maisteri Laitinen. — Vielakin niista tiedetd#an hyvin vahan. Varmaa on vain se, ettd niissd on pienessd ti- lassa hyvin suuri energia, ja niita to- della saattaa esiintyd ukonilmojen yhteydessd. Mutta niiden synty- misessa on viela paljon hamédran peitossa, —

— Puhutaan myos kalevantulista eli elosalamoista. Ne ovat hyvin kaukana riehuvan ukkosilman ai- heuttamia ja siten vaarattomia. Jos- kus tulee myds tietoja ihmisuhreja vaatineista salamoista, joiden yh- teydessd ei ole esiintynyt ukkospil- ved eika jyringd. Eras tallainen ta- paus sattui 70-luvun alussa Pertun- maalla. Ehka tallaiset yllattavat sahkonpurkaukset ovat todella mah- dollisia.

Turvalliset paikat

Maisteri Laitinen sanoo, etta ehdot- toman turvallinen paikka ukkosil- malla on suuri rakennus, jonka s&hko- ja puhelinjohdot ovat kun- nossa. Turvallinen paikka on myds auto, ei kuitenkaan kumirenkait- tensa ansiosta, niin kuin kuvitellaan, vaan .siksi, etta sahkdpurkaus ei

Se SR

paase tunkeutumaan metallikuoren

sisdan.

— Ukkosen riehuessa auto on kuitenkin syyta pysdytt@d, koska ukkosilmalla esiintyy voimakkaita pyorteitdé, jotka saattavat heittda autoa rajusti. Sitdpaitsi ukkosella esiintyva rankkasadekin tekee aja- misen hyvin vaaralliseksi.

Metallirunkoiset laivat ja lento- koneet ovat turvallisia samasta syysta kuin autokin. Sen sijaan pol- kupyora on ukkosilmalla erittain vaarallinen kulkuvadline. Siina ih- minen ei ole metallikuoren sisalla. Pain vastoin pyoran runko saattaa vetad salamoita puoleensa. Ohuet kumirenkaat eivat anna minkdan- laista suojaa salaman valtavia sah- kojannitteita vastaan.

Maisteri Laitinen korostaa, etta ukkoselta suojauduttaessa on kdy-

eye

tettdva jarkea ja harkintaa, Vaikka

-ukkonen onkin mahtava luonnon-

voima, noudattaa sekin kayttayty- misessdin tiettyjd luonnonlakeja.

‘Silmitt6maan ukkosen pelkoon ei

ole syyta.

Ukkosen esiintyminen

Ukkosen voimakkuus ja ukkospai- vien lukumddra on suurin paivdnta- saajan laheisyydessa ja pienenee na- voille pain mentdessa. Tasta johtuu, etta Eteld-Suomessa ukkosia esiin- tyy enemmién kuin pohjoisessa.

Tahan perustuu yksinkertainen uk- kospilven etdisyyden mittaamis- menetelma. Tarvitsee vain jakaa va- lahdyksen ja jyrinaén vdlinen aika kolmella ja saadaan etdisyys kilo- metreind. Jyrinda ei enéa kuulu, jos salama lyd 20 kilometrin paassa. — Ukkosilmat jaetaan kahteen ryhmdan. Rintamaukkosiin ja laém- pdéukkosiin, sanoo maisteri Lai-

tinen. — Rintamaukkoset muodos-

singin alueella. Tata nykyai pesii Helsingin kaupunkialu- eella ainakin 50 paria.

Satakieli on tullut kaakosta

ja viela 30 vuotta sitten se oli hyvin harvinainen Suomessa Karjalan kannasta lukuun ot- tamatta.

Fil.tri, Lasse Samma- listo kertoi, etta kun han vuonna 1944 alkoi harrastaa lintuja, satakieli oli viela jok- seenkin harvinainen.

- Ensimmiisen satakieleni nain Helsingissa vuonna 1951 Huopalahdessa. Olin siis seit- seman vuotta juossut lintu- jen perassa ja vasta silloin tu- li tielleni satakieli.

Satakielen pesimaraja kul-

een oe,

ten siidrintamien yhteydessd. Rinta- maukkoset esiintyvaét kapealla ja = pitkallé alueella ja etenevdt nope- —

asti. Lampdéukkoset taas muodostu- vat maan pinnan lampenemisestd

johtuvien voimakkaiden ilmavir-

tausten vaikutuksesta, Koska maa lampenee helpommin kuin vesi, nayttaa lampdukkonen vilttévan suuria vesistéjd ja suoalueita. Lam- poukkonen liikkuu huomattavasti hitaammin kuin rintamaukkonen.

— Minulla on sellairien kasitys, ettad myOs korkeajdnnitelinjat saat- tavat todella vaikuttaa ukkosen liik-

keisiin.

Ilmatieteen laitos tutkii ukkosten esiintymistiheyttad eri puolille maata sijoitettujen salamalaskinten avulla. Ndiden antamien tulosten mukaan eniten ukkosta esiintyy pienella alu- eella Keski-Suomessa seka kapealla kaistaleella © Kaakkois-Suomessa, — Lappeenrannan ja Imatran seu- duilla. Myds Helsingin tienoilla uk- kosta esiintyy verraten runsaasti.

— Ilmatieteen laitoksen tilastot tasmaavat hyvin-yhteen vanhojen tietojen kanssa, toteaa maisteri Lai- tinen. — Kaakkois-Suomen ukkos- runsaus on selitetty Karjalan kan- nasta pitkin tulevilla lampimilla mannervirtauksilla, Koska kannas on kapea, on myés runsaiden uk- kosten esiintymisalue hyvin kapea.

— Helsingin seudun lisdantyvien ukonilmojen yhtené syyna saattaa olla ilman saasteen lisdaintyminen. Samanlainen ilmid on havaittu my6s erdiden muiden suurkaupun- kien, esimerkiksi Lontoon ja Oslon kohdalla.

Ukkosta _ esiintyy Suomessa eniten heindkuussa, mutta se saat- taa jyrahdellad mihin vuodenaikaan tahansa, myés talvella. Vaikka sala- mat saavatkin tuhoa aikaan, on uk- konen kuitenkin mydnteinen ilmié, se pitaa nimittdin yllé valttamatté-. mid maan ja ilmakehdn séhkéva- rauksia.

kee Porin Lieksan linjalla. Satakieli ei ole kovin pohjoi- nen lintu. Se viihtyy rehevis- Sa lehdoissa ja _ puistoissa, joissa on tuuhea aluskasvilli- suus. Satakieli tekee pesansa maahan tai matalaan pensaa- seen.

Satakieli saapuu Suomeen toukokuussa ja lahtee elo- kuussa mahdollisesti itaista reittia. Sen oletetaan talvehti- van Ita-Afrikassa.

Satakielen laulun erottaa aika helposti muusta linnun- laulusta. Se aloittaa konsert- tinsa aina djupp djupp-nap- pailyilla ja silla on monia eri “sakeistoja”™ laulussaan. Vanhempi lirtu on nuorta parempi laulaja.

- Nuoret satakielet saatta- vat oitaa oppia vanhempien Satakielien laulusta eli ne matkivat oman lajinsa 4ante- lya, mutta muitten lintujen aanta ne eivat matki,. kertoi fil. tri Sammalisto.

Satakielen laulussa on pal- jon vaihtelumahdollisuuksia ja siksi toinen lintu saattaa olla monipuolisempi laulaja kuin toinen. Satakieli laulaa Olsin, mutta kevdalla se voi laulaa pavidsaikaankin kun se etsii naarasta ja puolustaa _reviiriaan. |

A-A TUOMINEN

ikuun 19 p. 1977 ©