! 3

Eh" nr. 16 (1781} 1984

a aastat

istamiseks —

GTO,

cn

-

"ee eo

TARO”

gaa naiteks likski immi- ne kunagi Prantsuse koda-

anadal on avatud uksed rdne.voimalus tihise tule- iseks, Oleme elavy sGnum armoonhilisest .kooselust, 1 ja fakt on meie parim ailmale!" |

NAVESTLUSED

ane juhatasid ja vastasid Kiisimustele Lou Apple- eral Cultural Policy Re- ittee esimees: Eli Mandel

wolist, kes kdneles kirjan- yehja- Burney. kunstidest; ©

.. Trott Guelphi tilikoolis} idest ja viidrtustest; Onta- puncil'i ekekutiiv-direktor Jitman kultuuripoliitikast, thur Brown; Canon Bar-

| inimdigustest; Jenne Sa-_ if, Keith ih McLeod mitme-

jne,

‘VANEM KUI 200 Millette,Ontaria haridus-. mist, kéneldes Kanada kaksikkeelsusest, ei saa- lage seisukohast lahtudes nna asjaolust, et ammu stide Ontariosse asumist, tavasti ametliku kahesaja

ali ajaarvestuse aluseks,

tarios juba. palju indiaan-

amuti leidus siin mitmeid asundusi. -

vahendusest ja ko-operat-

ikides vihjas Mavor Moo- —

1 Ungari keelte sugulugele, aljattes eesti keele samas- uuluvust. Asjaolu, millele dimalus tihélepenu juhti-

F UHISKONDADE = ) +1. rb Esau

tsi. ‘ealteddele, ‘aktiivaalt vana olf huvitay jalgida ja no-kultuuriliste gruppide

vottu Ontario juubelikon-

Siinsiindinud kanadalaste arvuliselt eriti valjapaist- atud hiina, italia, kreeka ia rahyvuserupid. Osavat- soli ka eestlasi, latlast, paar rootslast, sakslasi, veenlasi, stovakke j t.

onverentsi peeti tildiselt

ujulikult korraldatuks ja. ks, Teadustajana toimis

pbert Payne (CKEY). nustus kuulub korralda-

teele; Ontario Koedakond- ultuuri -Ministeeriumile

teeriumi konsultandile Ri-

_ VALVE ANDRE

rahvaviisi kdigepealtoma ——

na. Siis ta pidi seda viisi dma ja alles siis kandlel

a. Selle meetodiga on oppi- ruusikud labi sajandite nii

Mijal ja on soovitay sama i edasj kanda: ton nooditundmine prae- § abiks eesti rahvaviisi a phe Sppides, kuieiieidu teise laulja jirgi Oppimi- neodi jargi pillil digete aimine, iima et viis cleks bait mungitay, ei kuulu neil, ‘Tahvapillimingn edasi- Klassi. on olnud tildiselt ka’ nn. alpill, méngis enamasti tik- ia, Mitmekesi koos min- ti vahem, kuid grupis man- bib méjuda mangijaile in-

mainitud kandlepéevadelt noored méngijad on juba Maditsioonilise kandleman- emiseks nii, nagu -6ppis

Kungla tahvas kuldse} a’al,

Vanemuine murumeaal s-kandlelugu iéima!

_ LILIAN ESOP

LLEARI

Kodus 223-0201 | ARDVARK — FLORIST.

aleviimine LTD

G. Ernesaks,

_ ,»Meie Elo“ pr. 18 (1781) 1984 |

“Toronto Eesti Meeskoor

~ kontsertmatkal:

Chicagos

Reede Shtul.6. aprillil s6itis suur

Gray Coach bus Kalju Entmaa'ga juhiistmel, Eesti Maja ette, et peale votta seal ootavaid laulumehi. Peagi

olid kdik istekohad tdidetud ja kell Pes “~PAee e o ” 9.00 p.l. algas sdit Chicago suunas, Zein uy | Meee _ kuhu jéuti laapaeva hommikul ja pea- . BeRee se

iati Chicago Eesti Maja ees. Laulo- mehi kostitati hommikuséégi ja kob- viga. Parast kehakinnitust séideti ho- telli, et reisivisimusest puhata ja riie- tatult esinemisvormi, sdideti tagasi Festi Majja, et teha eelproovi ja olla valmis kontserdiks, mis .algas kl, 6.00 p.l.

Kava algas C. Kipperijuhatuse] Enn Vorgu , .Meeste lanluga™ ;millele jarg- nesid: ,,Paike vajus pérnapunle” — Legend" -— E. Vark, ,¥aras'. — R, Tobias, Jaan ld‘eh jaanitulele’’ — R, Pats ja ,, Viikingid"

-— R. Ufer {sdn. G, Kipper). Viimase

hk d | I * + i * laulu esitamisel oli koori solistiks . >

Andres Raudsepp. Iga lauluga paisus. :

aplaus kordamist néudvaks. |

Peale liihikest vaheaega esitas a

Andres Raudsepp C. Kipper'i klave- risaatel; ,Nipernaadi lipulaul” — |. Mandre ja U. Naissoo — !,Mu kodu" ning pidi andma ka lisapala, et isu vaigistada aplausi.

Meeskoor laulis: “Merella o1 on sini- ne" —T, Vettik,,,Hiir hiippas" — M.

‘Saar, »Kuldrannake’ — A, Late,

Oma gaat? '— J° Simm ja ‘lépuks C.

Counod , Sddurite koor" millele kuu- - lajaskond aplodeeris pistiselstes ja

tuli karrata.

Ohtu seltskondlikus osas tihinesid’ Toronto. laulumeestega thisteks sOpruslauludeks Chicago Sibeliuse Meeskoori ja Eesti Maja laulumehed.

Tantsuhuvilisi rabuldas Karp! Neo-

Lithuania Orkester. Kiiresti kadusid Ohtutunnid ning toli jatta pidumaja, et siirduda tagasi hotellt puhkama.

- MGnelgi laulumeestest jatkus.jéudu

peo jatkamiseks hotellitubades. . Pilhapdeva hommikul sdideti jalle Eesti Majja juurde, ei peale hommi-

kueinet, mille vasimatud perenaised . |

olid valmistanud, jille bussi istuda ja Torontosse tagasisoitu. alata, Toron-

. tosse jouti tund ene keskood visl-

nult.kuid rikkad meeldivatest males- iustest ja liiguiatud Cipreagolaste kii- lalislahkusest. OH.

Sonumid ja teated palume tol-

metusele anda HILJEMALT REEDEL,

et kindlustada nende ilmumine

jargmise naddala lehes.

ee

' Eesti Vabariigi aastapdeva tahistamine

Hollandis

ROTTERDAM — Eesti Vabariigi aastapdeva tahistamine Hollandis taimus sel aastal 11. martsil Soome meremeeste kiriku majas. Kokkutu-

lijaid oli hulgatiselt, ligidalt ja kau-.. | -gelt. Belgiast hr. Otter abikaasaga jf* “]

hr. Epro abikaasaga, Rootsist E.

_NELJAPAEVAL 1 18. APRIL, — THURSD AY, APRIL 19

eles peed: aia a ae ee ee re |) ho. P,P 1 |

' Plaanikindel eestluse viljelemine Nadalakroonika Robert Kreemi mitted ja soovitused

Teisipieval, 10. aprillii esines |

‘Robert Kreem Tartu College'ts re-

‘feraadiga ,,Plaanitsemine eestluse Esitatud métted

viljelemiseks*. kutsusid valja heatahtliku diskus-

m. aidoni, ja uhtlasi valjendas peami-

salt vanema pélvkonna muret ning tahet jéulisemate sammude astu- miseks, mis rahva seoks probleeme

dahendavasse tegevusse. Avalda-

me kokkuvétlikult Robert Kreemi

Mmotteid,

1944 a, on meie rahvale olnud

_ *~pOdrdelise tihtsusega aastaks.Puna-

‘Vagede teistkordne sissetung meie

kodumaale tahendas mitte iiksnes Vabaduse kaotust neile meie rahva- liikmetle, kes Kodumaale jaid, vaid ka nende fijiisilise ja vaimse havitami- Saasiate alpust. Need, kellel vdimal- dus vabadesse maadesse padseda,

‘paasesid Kull fiitisilisest tapust, kuid on sellevastu sattunud lugematutes- .

se vabaduse vooludesse ja ahvatle- vatesse vGimalustesse. Neis vabadu- se. .vdimalustes ei’ kiisita rahvust. Enam véib oma tagapéhja liigne rd- hutamine isiklikku edasiminekut pi-

i durdada. Nii siis saab tOeline eestlu- evs. S€ viljeleminé kiill vabaduses toimu-

da, kuid see on juba ilma pikema

analiijsitagi selpe, et eestluse viljele- iine.nduab tugevaid inimesi, nOuab

fugevat vaimset baasi, nduab joudu

- ja sihikindlust, Kuigi oleme oma esi-

vanematelt parinud mitmesuguseid

- isiklikke omadusi ja kalduvusi, on

eestlus ikkagi esmajdrjekorras veim-

fo 4} Sus, mis baseerub meie kultuuripaei- vou 4” Mustele ja toekspidamistele.

[mmigrant on algusest peale oma

mee kultuurilise omapara sailitamise ja

arendamise osas halvas olukorras. Ta lintsalt peab uude olukerda koha-

nema. Feab dra 6ppima oma vue asu-

kohamaa keele ja kombed. Peab taal

*.: ia seltskonnas nii kdituma,.et maa ae ) |

teised elanikud tema suhtes negatiiv- set hoiakut ei vdtaks jne, See periood el ole kerge, mille téttu immigrandid

Vajavad viga oma kaasmaalaste abi

| ja tuge, Aegade méédumisega need

Vajadused vahenevad, kui jaled on juba maas. Meie eesti grupp an jdud- nud nijiid oma jala kindlajlt mahe pannajaka paar pélve jareletuli- jaid -ellu saata. Sellepdrasit saame juba oma kogemuste pohjal teaiud

yt : weve ces vaatlusi ja j dreldusi teha.

Kontserdi fi topul Chicago Eesti Maja president Enno Toomsalu andis T.E. Meeskeorile tile Eesti Maja kuldvotme ja_ Miss" Esto ‘84°

‘kandidaat Tiina Saar ulatas liltekorvi koorijuht ‘Charles Kipperile.

Terviiusi | ja Gnnitlusi toi T.E.M. séprusliige Kalju Kaldala j ja Chicago

Segakoori nimel tervitas Erika Varrak, Chicago Sibeliuse Meeskaort laualipu andis tle koorijuht Warren Polston. All — Virgad pere-

naised kddgis, vasakult; Merike Tumma-Quinn, Armilda Sadi, Linda

Valli ja Hilja Timat.

Lat! ar

Foto — Q, Haamer

1 ftiisiline kaugus tiksteisest on juba —

Hoots bots ¥ Crafls

us aadress: ARCADE BUILDING - Tal. 368-5011 >issekaik: 74 Victoria St. (1. tan. Yonge'st tdapool ja 1

Aan; Queen‘ist |Gunapool}, Postiaadress: 137 Yonge St.,

| Shopping Mali", Toronte M5C 205 Rikkalikus valikws imporditud longu igaks otstarbeks. Haap-

salu rétiky long. Linaseid materjale, Kanvea je palju muud. SKANDINAAVIAST HUVITAVAID MATERJALE KASITOOKS MUST-

RIGA. @& Tasuta Gpetamine ja nduanne.

o Sooasad |hinnad.

_ Avatud: esmasp.—reedeni 3.30—6, laup. 9.30--4. .

RE & RE AUTO COLLISION.

TEEN IGASUGUSEID AUTOKERE PARANDUS'| ' Radgitakse eesti keelt. — R, POLASHEK

Helistage: 251-4544, Kitlastage: 37 Magnificent Rd., Etobicoke

| HELLARRA SERVICES

1989 Daofoith Ave. ‘HAC 100

Pommer, H.Eellend,H: Akkermann'i ~

ia Kanadast hr. Tork.

Koosviibimine algas pdevakonase jumalateenistusega praost A.E. Aa- viksaarelt Inglismaalt. Teenistust kounistas sooloettekandega sopran Linda Partel Saksamaalt, keda saatis Edgar Pent akkordeonil.

Jarenes aktuseline osa, kus avasd- na iitles Vilma Belinfante-Saidlo.

Peokone pidas Vaino Parte] Saksa-

maalt. Ta puudutas ka Eesti lipu

saamislugu. Vaikses leinaseisakus mialestati langenuid. ‘Samaaegselt

~ kélas Linda Parteli lauldes Juhan

Aaviku ,,Puhake,paremad pojad ..."

Konele jargnesid lauluettekanded Linda Partel'iit Edgar Pent'i pilli he- lide saatel, vaheldudes deklamatioo-

nidega Vilma Belinfante-Saidlo'lt j ja

Marea Takk'ilt. Aktuse kestel anstali senist Eesti

Selts Hollandis esinaist Vilma Belin-

fante-Saidlo't tema 30-ne aastase Ssuure ja ustava {66 eest eestluge |

heaks vaikese kingituse tileandmisoe- ga Eesti Selts Hollandis juhatuse ja

-kogu Hollandi eestlaskonna nimei.

Kingituse andis tile pr. Elders-Lidke. Eesti Seltsi juhatusliige, Tanu { ja Aus-

lus el tulnud mitte iiksj eestlasilt,

vaid muuhulgas puudutas oma ltihi- keses s6navotus Joge Roode, holiand- lanna, Vilma Belinfante-Saidlo suurt tahet ja indu kahe rahva, hollandlas- te ja eestlaste tiksteisele |ahemale toomises mélemi probleemidest aru-

saamiseks ja Vastastikuseks méist- miseks.

Aktuse loppséna iitles Eesti Seles Hollandis sekratér Eino Raode.

~ Toronto Ont. Tel. 694-6241.

hitpoteeklaenud

raamatypidamine fa tulumaks

Helle Rannik

endine heskvalitsuse fulumaksurevident —

EGA KUTSUB

Endised Augsburgi laagri koolide Gpilased korraldavad kokkutulexu

millest palutakse osa votta ka kaig!

teistel Hochfeldi ja Haunstettem laagri elanikel,

Reservatsioon Ontario Place’ i Edel- weiss'i restorani on voimalik teha 1? nail arvatavasti teisipdevaks, 10. juuliks, algusega kell 5 6. kuni Nee me Jarve kontserdini, kell 6.30 dhtul On soovitay teatada hiljemall 40 maiks aadressi}: Lya Sermat-Einet 49 Southwell Dr., Don Mills, Ont.

. Canada M3B 2P%, tel, 41-416-44>

9615.

EGA KORRALDAYV TOIMKONU

| Nagu tildised uurimused nditavad,

nii kogeme ka meie oma tihiskonnas,.

et kérgem haridus, suurem edukus ‘ukutselisel alal j ja joukus tegelikult

-soodustavad assimilatstooni. Teisest —

kiljest on see aga ka rahvuslik joud, kuineid inimesi osatakse diinaamik- liseks rahvuslikuks fegevuseks kasu-

tada, See on omakorda seotud kiisi-.

musega, kuidas me oma rahvusgrupi ta0d suuname ja organiseerime.

<= Mete suurimaks vdljakutseks on

Kauguste valiutamine eestlaste-va- helise-sideme loomiseks. Eestlaste

meie vaikesed keskused viinud halba

olukorda, sest vahestel jareltulijatel

pole ju kilaldaselt omavanust eesti miljéd, mijles areneda, Suuremates Keskustes néeme samuti vaimset kaugénemist vanade ja noorte vahel.

Meie rahvusliku oleviku ja tule- vikku kohta annab palju vastuseid vatske-Toronto: Peetri koguduse. sta- tistika,

STATISTIKA

Esmal!t on silmatorkay karge G0- 69-4. testlaste laine (779), millele jargneb 470-inimeseline 50-59-a.

~ grupp, Neile lisanduvad 660 kogudu-

scliiget, kes on tile 70-ne eluaasta. Ainu]t 168 neist on jéudnud tile 80-ne piri. Kuna statistiliselt mehed ela- vad keskmiselt 68- ja naised 75-aas- tasteks, siis on eestlaste korglaine juba paar aastat olnud selles surma

- “tsoonis, Surm mitmekordistub, kuna | tha rohkem inimesi jGuab sellesse

praeeu véime delda, et pooled eest- lased on pensiondrid| Pensiondride

ikka, kus aeg sammu seisatab. Juba vajadused ja huvid ul erinevad

nooremateinimeste omast. Vanemad —

inimesed témbuvad oma isiklikku eluringi ega ole enam|huvitatud pol- ka tantsimisest dhtusel. ajal.. Seda muudatust on tantsupidude korral-

. dajad kahtlematult marganud.

Kui me vanemate laine juurest hooremate, s.0, pdgenike laste suu- nas Vaatame, leiame, et JO—-50-aas-

_ laseid on meie hulgas dige vahe (P.

koguduses 374}, Siis touseb uus noor- le, 20—29-aastaste laine (993), mis

Siis pidevalt uuesti alaneb iillatavalt — | Vdikeseks (10—19-a, 229: ja O—9.a.

124}, Silmatorkay on, et nii vanema-

tel kui noorematel eestlastel on oma eruppi kuyuluvate arvust tunduvalt

vahem jareletulijaid. Kui siin muude- ust ei tule, siis on fiitisiline eestlue Juba mitte kauges tulevikus muutu- nud tundmatuseni vaikeseks, millele lisandub assimilatsioonioht vaimse eestluse kallal. _

-Noorte ja vanade lained on nii eraldiseisvad, et juba graatikut vaa- dates on selge, et meil on tegelikult kaks iihiskonda — noorte ja vanade. Aastad on ka meie rahva kihistanud, Mis tihendab, et rikkad je vaesad lelavad iiketeises samapalju tihist ku:

fudasse

noored ja vanad, kdrgema hariduse omandanud eestlased ja need, kelle-

del polnud véimalust vdi tahet kérge-

mat haridust omandada,

Need, kes meie thiskondlikku elu on jalginud, on kindlasti ka taéhele pannud, et me pole vana-eestlaste

- ggatusest Albertas, Briti Kolumbias

ja mujal midagi Gppinud ja ka kadu- nud eestlaste iilesotsimiseks midagi miérkimisvddrset teinud, See tésta-

tab kiisimuse, kas meie fireletulijadki

palju meist huvitatud on, Kul me cleme lainud.

PLAANITSEMINE

Seega tuleks meil palju pahjali- kumalt oma rahvuslikku elu ja tule- vikuteid plaanitseda. Selline plaanit- semine peab tihiskonna haarama ak- tiivsesse lahendustotsivasse protses- si. See peab edendama arengut, kas- vu ja-iihiskonna enesemdistmist. Plaanitsemiseks tuleb valida diged viisid.Referent eidis, et: meil tuleks nalju enam tohku panna protsess- plaanitsemisele nagu seda on infor- maalsed diskussioonid ja mottekol-

_ ded, kus koik, kellel kisimuste vastu

huvi, saavad omi mdotteid avaldada.

Tétkomitesdest on meie tihiskonnas

vahe kasutamist leidnud organisat- sioonidevahelised komiteed tihiste murede arutamiseks ja t66 koordi-

neerimiseks. Vajame palju enamat,

kui kiiret tirituste kalendri koosta- mist. Ka ei ole meil rakendust leid- nud nn. tihiskondliku komtee tiitip, 5.0. ta$varm, kus komiteesse kuulu- vad labiloikeliselt kdik suuremad iihiskondlikud grupid, kaasa arvatud need, kes eesti asjast on eemaidunud

voi koguni sellesse suhtuvad skepti-

liselt. Seliine komiteetiiiip oleks so- biv eestlaste elu uurimiseks ta wute tegevussuundade andmiseks. K6ige enam on meie fihiskonnas arendatud miiigiorientatsiconilist plaanilse- mist, kus vadike grupp tipus matleh, plaanitseb ja kutsub rahvast kaasa. Selline plaanitsemine jatab rahva pealivaataja ossa epa tekita diinaa- milist vastukaja.

SOOVITUSED Kokkuvéttes soovitas referent:

4. Acuda lahemalt uurima meie pracgust olukorda. See aktsioon peaks hagrama ka kéikide eestlas- te keskuste kiilastamist ja eriti noo- remate ja ,kadunud’ eestlaste ilesotsimist, et neid eestlaste ta-

§

Aitame noortele kaasal ja mitte

ylombame noored kaaga!* Toron-

tos tikeinda on kaugeilt tile saja eesti organisataiooni. Kuidaa mit- levad vanad vaheseid noori nii pal- -organisatsioonidesse ,tommaia"?

9. Kus vahegi voimalik, tuleb meil orgenisatoorset parallelism: valtida, Mei] tuleks otseste valimis- te atusel olev keskorganisatsivon ia organisatsioonide liidud tihen- dada tugevaks keskuseks koordi- neeritud programmi ja tihise bi- rooga. Akadeemiliste organisat-

sioonide sisuline ti on sama igal -

noo}, Aee on méelda rokkematele ihistele cammudeld.: Miks peab mei] Torontos.olema neli luterlik- ku kogudust?

4. Ulemaailmsed Eesti Piievad, mottekolded “ja uue juhtkonna arendamine Trenti seminatide ees- kujul vajavad. koordineeritud edasiarendamist eesti jou kasvata- miseks,

'§, Eestlus on teiste hulgas ke kommiunikatsicon. Kui see katkeb, kaob ka eestlus. Eriti vajavad meie fihelepana ajalehed, . ajakirjad, raamatud ja etektroonilised kom- munikatsioonivahendid, Miks on

‘Kanadas kaks eesti ajalohte? Miks

ei ole meil iihtegi kéiki elusekto- reid kasitlevat giobaaiset ajakirja voi lehekiilge kéikide ajalehtede juures? 6

Ettekandele jirgnes elav motteva- hetus, kus hr. Naeljapea arvas, et re- ferent oli maalinud liiga musta pildi

= Tig-} 20-7 39-1 40-}50-— dat 19 129 139. hag 139 an ar

{ H

|. | 1 - Po - 4

een ae

= _= .

[Algus esikiiljel) atdrema! arvul kui oodatud. John

Turneril sellist populasraust Laa-

nes ej ole, Tema seljataga on roh- | kem Ontario ja Quebeci prantsle- sed ja osalt ka teised.,'

VIIN — On andmeid, et Tshoh- hoslovakkiasse toodud vene uued raketid on asatatud valjalaskealuc: tele ja suunatud NATO raketibaa- side vastu, Kindral Miloslav Blah- nik on seletanud ajakirjanikele Prahas, et Varasavi Pakti riigid ku- nagi ei tuba, et NATO ja USA mus- tuvad sdéjaliselt tugevamaks kui - kommunist blokk, Tshehhoslovak- kia suurendab oma Ghukaitset ja Grendab raketivastaseid rakette voimalike NATO riinnakute tor} miseks.

OTTAWA — Peaminister P.I. Trudeau kutsus oma juurde vaiit- suse liikmed, kes kandideerivad liberaalide partei liidri kohale ja

noomis neid, et nemad ei kahjuc-

taks omavahelises vditiuses partei head nime ega tuleka valja selliste | uuenduste ettepanekutega, mis ei ole kooskélas partei tldise poliiti-

‘aga.

TORONTO — Ontario parool- komisjon vabastas vanglast enne tihiaega Richard Sievensi, kes olf kandmaes karistust lapmise pirast, Paroolkomisjon andis temale loa elada vabaduses seitsme kuu vang- las viibimise jarele. See iiratas pa- hameelt rahva seas ja Ontario koh- tuminister Roy McMurtry lubes kiisimuse selgitamiseks poorata fi- dersalvalitsuse poole. —

OTTAWA — Valitsuse poolt ule- voetud Jennukitédstus The Havil- land on-volgades. Ta ei ole suutnud veel produktsiooni viia oma nue. mat véitiuslennukit, mis néib kuju- nevat tiheks moadsamaks ja ndhta- vasti leiab astjaid ka teistes riiki- des. Valitsus otsustas anda (dda: tusele $450 miljonit laenu, et téde- fus sagks oma uue projekti lépule viia ja aasta pdrast hakata tuluge ftodtama,

OTTAWA — Rahvusvaheline ra- haford (IMF) soovitas Kanada va- fitsusele vahendada oma riigivdl- pa, et pangaprotsendi tostmise ohtu valtida, Rahaminister Lalonde: ei ndustunud sellelega, kuna tidta- 1jGlisle arv on suur ja raha tuleb suunata nute tddkohtade mouretae- migeks, Kanada riigivdla suurus on $31 miljardit 3 ja rahaminigtri arva- tenon yiimalik seda oea)iselt arn maksta aasta 1985-nda lipul.

OTTAWA — Vaatamata uusde- mokraatide partei popularsuse

_Jangemisele rahva seas, partei kin- -nitas oma lojaalsust Ed, Broadben-

tile ja soovib, et Broadbent on par- teiliidriks jargmiste) tildvetimistel.

eesti thiskonna tuleviku vi)javaade- test. Eesti rahvusgrupp on saavuta- nud enesele tunnustuse tulemustege majandustikul ja teaduslikui alal. See hoiab ala! meie rahvusgruppi je vahendab ohtu sulamiseks asukoha- maa rahvasse.

_ Enn Salurand pikemas sonayGtus : selpitas praegust olukorda, kus noor-

‘tele pakutakse juhtivaid kohti eesti

organisatsioonides, kuid soovijaid on vihe. Rtihmatakse teha tddd, et kinglustada oma majanduslikku sel- jatagust. Tahelepanu objektiks on uhke elamine, et teistele oleks mida-

gi kadetsemisevddrset naidata. Nao-

red hojavad endid eemale vanade poalt organiseeritud iiritustest.

Rita Nommik markis, et laste kok- kukuuluvusele, rahvustundele ja eestluse mdistmisele paneb aluse pe- rekonnas ema. Kui ema oma tles- annet tdsiselt votab, siis kasvavad lastest teadlikud eestlased, kes eest- Just viljelevad ja asukohamaa tah- vasse ei Sula. Emale ja perekonnale . tuleb omistada suuremai! tihelepanu,

Parast sdnavotte lauldi ,,Ta elagu™ professor Taageperale, kes hiljuti sai 90-aastaseks ja seni on oloud tiks trui- matest osavdtiatest Tartu Instituudi noalt korraldatud tiritustest.

6g- 1 70-1 a9- rag. TO

169 179 189 199 Le TL dF H 4 | | |

| | eobten dan Lowi dR. WW. . HLL | t : | /

1 J miet jathed tein wade bah %

Toronto eestlaste vanuseline Jagunemlne Peetri koguduse andmete pohjal a. 1984 Yt. vanade ja noorte laineid, nende vahel olevat stigavat jainepShja ja alanevat flils1~

list juurdekasyu,