Aeie Elu" wr. i (1708) 1984 ,Mete Blu wr. i (1768) 1984 _ NELJAPAEVAL, 5. JANUAR = THURSDAY, JANUARY e

ee oT nL) Pe er

ore? rene ad, vo

_ KIRJANDUS O KUNST _. O KULTUUR |

3. Valve Andre matkapdevile:

— Rio de Janeiro — carioca ja cruzeiro!

‘Brasiilia vanaséna iitleb, et maailma meisterdaja olevat olnud brasiillane ning Rio de Janeiro niriselanik —

»carioca” véideb omakorda, et taeves olevat Rio de faneiros véi lithidalt: Rios! Isegi turistile, eriti kui ta oma dollarid ¢ on vahetanud cruzeirodeks!

ulupéimiku, Aastavahetu- Foto — 0. Haamer

ipdeva. palis

e _markis, ‘el wvihe nahteid vai ti looduses on erutanud ja ins- ud: inimese fantaasiat enam.

Reece kokku-.vdi Jahtiminek". | milevaate kdigest sellest kirjan-

| a jatles _KGige lépuks véib f]

ud oma.moje, elabdelle feno- stimboolne tahendus.edasi, Pi- loeme niditeks ajalehe veer-

met keegi riigijuht vai muu ava-.

lu tegelane, maa v6i koguni pnd on risttee} vai teelahkimel. endab kriitilise dilemma!ees korras, kus ka praegu jumala Ane arvates isegi kuradi abi marjaks dra, nagu seda aasta- eid on otsitud tegelikel risttee- pohjus, miks ristteede feno-

on nii tugevalt ergutanud poee-

ntaasiat vai ka olla stimbolist- id vodib assotseerida inimese

steeriumiga; On ju ka tee labi.

e moistatustik ja eksitavjaelu tumisijalahkumisi ning lopu se solmpunkte!”’ :

meeleolukas tilevaade véeti

asxonna poolt vastu heakskiit- susiga. Ja igatihele jaid niitid Gtied elu ristteede tile... ‘kord tagasi minnes Gustav. iuule juurde — Helle Leitham ette.luuletuse ,,Uhte laulu, kutuleku léppséna titles neo- élykonna poolt Toomas Alto-

drkides Wihidalt oma motteid

oorte leevalikust ja elust aritt oma hariduse valikuga.,

ks kogu see kokkutulek kes- rLomavahelises vestluses koh-

medes, | . : | HENN ARVO

and heat pump SIAHJUDE vahetamine. estorude parandamine.

Baines

6} 275-1280

vuslipu, simi-must-valge

STO ‘84 kaunistamiseks,

' M4K 2R6, Canada

a lipwlippu vardaga — Hsada $2.00 |

kteerida, et kui ka meie. tginonis.zistteed eebausudon.:,

-_ Naitus pesti eksliibristest Rootsis

Orebro Eesti Seltsi energiline } ju-

fiatus eesotsas esinaise Helju Ny-

H Mugasto, M. Muiso, E, Oka, K. | -Péllu, G. Reindorff, P. Reeveer, L.

bergiga alustas talvist tegevuspes “Soom, V, Toénisson, ¥. Tolli, V.

-pioodi eesti eksliibriste nditusegs

linna raamatakogus.

Soe asitas enam kwi-300 exsliibrist

pea kdikidelt tuntumailt eesti eks-

liibrise kunstnikelt, Lisaks veel kiz- jandust eesti eksliibriste kohta, mo-

-nograafiaid, eksliibriste mappe fa

rahvusvahelisi eksliibrise-ajakirju,

Niaituseks’ triikiti ka plakat, mida-

ilustab ajakirjanik Harald Raudsepa eksliibris (J. Naha 1968}.

Eestlaste eksliibrisekunst on tisna -

kdrgel tasemel, kuna peaaegu kdik

| andekad kunstnikud/graafikud on - - neid loonud, 1958.a. oli eestlastele

loodud eksliibriste tildarv 1148, 1969. aastaks olid yaliseestlased omale tel- linud 1047 eksliibrist, sama! ajal oli

ka kodumaal huvi eksliibriste vastu -

jarsult tdusnud, nii et praegu vdib arvestada eesilastele valmistet eks- liibriste tildarvuks — neli Kuni vis tuhat, ja umbes dama‘suur voiks olla ka eestlaste taamatukogude arv. Valiseesti kunstnikest cli-esitet: P.

~ Aren, R. Kivit! E. Koch, V. Kraner, E.

Koéks, A. Lee, H. Lepik, H. Malm, f. Naha, E. Pehap, 0. Puusta, A. Roos- man, J, Saarniit, Aune Siim, Inga

Thomasson, Agaate Veeberja A. Vi-

halemm. Varem tddtanud ja praegu Eestis'tOdtavaist oli esitet: f. Arrak, A. Laigo, E. Lepp, P. Luhtein, O Kangilaski, R. Kaljo, A. Kivi, N. Mei,

Sihiks: miljon. dollarit

Toots, A. Tammsaar, J, Vahtra, A Vender, A. Vihuri ja S. Valjal. Kunstnik E. Koks esitas ménin- gaid fakte iildisest ja eesti eksliibrise ajaloost, selgitas neid’ péhimétteid,

millest eksliibrisé loomine lahtub ja

nimetas produktiivsemaid eesti eks- liibrise kunsinikke. Ta nimetas, et esimesed éksliibrised on leitud Egip- tuse vaaraode ja Babiiloonia ning

Asstiliria raamatukogudes: Assiitiria |

kuninga raamatukogus (savitahvleil 700 e.Kr,) on tekst ,,Ekat Assurba- naple, shar kisati, sarmat Assur“ (Assurbanapali; maailma Kunings, Asstiiria valitseja palee).

Esimene triikitud eksliibris on kuulunud’ Wéartembergi Hildebrand Brandenburgile (1470). Shveitsis tehti esimene eksliibris piiskop Telemonius Limbergerile 1498; Rootsis Thure Bielkele 1595, Eestis Tallinna Magistraadile 1660. Varastest eesti eksliibristest on teada Rappla Piibli koggodus 1840": ka Fr, R. Krentzwaldil — Kalevipoia loojal — on olnud oma monegramm- eksliibrist, mis koosnes tahtedest FK

(1862). Téen#oselt on esimene eesti kunstniku loodud ekstiibris Kristjan.

Raualt oma vend Paulile (1900). Raud on tiidse Joonud 100 eksiiibrist. Va- liseestlaste hulgas on viljakamad cl-

nud: J. Naha (470), A. Lee (250),

EPL/EK -

- Ungariaineline éppetool Toronto Ulikoolis | -laiendab tegevust

Ungarizinéline Oppetool Toron- to Ulikoolis tihistas oma viiendat aastapieva ja alustde uue majan- dusliku toetuste kogumise aktsioo-

niga, et laiendada tegevust. Hoog--

id6, mille eesotsas on Calgary dri-

mees Tibor Fekete ja Toronto ham- -

paarst dr, Lesio Simon, eesmargiks

an koguda miljon dollarit toatus- . fondiks Kanada ungari rahyusgru: .

pi kultuuri, ajaloo, potiitilise tege-

¥use ja majandusliku arengu wuri-

miseks. Teatavasti eestiainelise oppetogli asutamine on praegu kai- gus ja ootab loplikku otsust.

The Chair of Hungarian Studies® asutati 1978, a. ungari rahvusgrupils

Aogutud 600.000 dol. suuruse kapita- liga, peamiselt Szechenyi tihingulli, -

millele téderaalvalitsus lisas Sama sulire toetuse.

Uus raha kogumise akisioon feos.

- tub sama dhingu ja Rakoczi Founda:

tion'i kaasabil. Slaavi keelte ja kul-

_ tutri osakonda kuuluy ungariaineli-

ne Sppetoal on esimene taoline Péh-

ja Ameerikas ja ainukene Kanadas.. |

See oli ka esimene kuuest, mis sat faderaalvalitsuse toetuse. Oppe- jouks ja Oppekava koordineerijaks on prof, George Hisztray. Ta on siin- cinud Ungaris ja sai oma PhD kraadi 1972. a, Minnesata ulikoolis: Opetas seal, Chig¢agos ja Albertas kuni tule-

kuni Toronto Ulikooli juurde 1978. a, Kuna peamiseks Sppetooli tilesan- deks on Spetamine (praegu seitse

kursust), on 6ppeteol viie aasta kes-—

tel -kujunenud oluliseks uurimistié keskuseks oma) alal. Toronto Lli- kooli raamatukogus on umbes 18.000 teost unigari keeles vGi ungariainelise uurimistéiga. BHisztray perekonna erakogust Budapestis saadeti éppe- toolile 3460-kditeline raamatukogu. Seda suurendatakse peatselt helilin-

tide, heliplaatide ja diapositiividega. - Tga kolme aasta tagant peetakse paa- _ tipdevane konverents ja antakse val-

ja teaduslikku ajakirja »Hungarian Sludies Review",

Dr. Simon. ditles, et uus aktsioon kindlustab, et ungariaineline dppe-

iaol saab dpetamises ja uurimistids .

maailmaklassi taseme akadeemilisel pinnat ja teadusliku andmestiku ke-. gu, mis ainuiaadne valjaspool Unga- rit, Aktsioon, millega éppetoal asu- tati viis aastat tagasi, taotles toetust. peamiselt Albertas ja Ontarios elune-

vatelt ungarlastelt, Nagu dr. Simon

itles Toronto Ulikooli viljaandele — , Bulletin", laienfatakse niiiid toe-

tuste kogumist tahvusvahelises ula. fuses, ,

MEIE ELU“ asutas Eestl ihiskond

ja seisab eestl iihiskonna teenistu:

PALJU TANU Kéigite Toronto E Eesti Moeakoori aasta- . ¥Yahetuse ballist osavotjaile, kas maila nii heatahtlikult | vdimaldasid salle suuroparase balli filmimist.

“PAUL SARROSSY, DAVID TAYLOR, ASTA AjeTAAVO 080600

mungale

Kiillap loodusliku idu poolest mag-

ilma tinnade seas Rio seda ongi. Mil-

lisel teisel suurlinnal on 20 supetran-

egeeee da sopilise merelahe dares ning mie- se NUppe ja saarekesi veel kitlluses pea-

lekauba? Kuulsa Copacabana ranna kohta teeb mu kaasa ja kassa kohe kohapeal oma oteuse, et siin olevatki

== meisterdaja otsustanud, et nkopaga

we _ Panel" | Ponean oda nes! Ja ega teisedki rannad sellest © 208°"

Zee ,,KOpaga pane! voi Copacabana ran-

“Nilteld gest ckalibristenbituaclt O Srebroe Vasakutt: Arno Vikalemm, Buool, Otte Puusta; tush. Aune Siim, ouugraviiir

JLESKUTSE

KIRJANIKELE ja TOLKIJATELE

Eesti Tolkefond on asunud Gon-

temporary Estonian Literature in Exi- le (esialgne pealkiri) kAsikirja Kons tamisele ja télkimisele.

KIRJANIKUD: Palume, et iga ve- bas. maailmas elunev, eesti kirjanik,

luuletaja ja esseist esitaks kaks proo- savalikut (lihifutt vai pala pikemast

tddst, 5—10 lehektilge) voi 5—10 luu-

letust antoloogiasse tlkimiseks. Ma- terjal saata peatselt, hiljemalt 1 martsiks 1984, Kirjanik véib soovita- da oma tdddele télkija. Eesti Talke- fond katab télkekulud ja muud val- jaminekud, mis on seotud kasikirja

‘trikivalmis seadmisega. Autori ho-

norar oleneb teose kirjastamisydima- justest ja labimuitigist. Teose copy- right kuulub Eesti Télkefandile.

_ Antoloogia toimetus on jargmine: Peatoimetaja — Toivo Kiil (tédtab toimetajana Kanada suurtirma Mc-

‘Lelland & Stewart Ltd. juures, endi-

ne Canadian Book Publisher’s Asso- ciation'i president), prof. Martin Puhvel Kanadast, prof. Juri Kurman USA-st, mag. Hellar Grabbi USA-st. ~ TOLKIJAD, astuge tihendusse Tél-

- kefondiga! Saatke nimed, aadressid -

jne. Tolkefondi juhatusele, kaos ni- mekirjaga t6ddest, mida olete tdlki-

nud. Tolketéé tasu — $15.00 Can..

kdsikirja formaadis:lehekuljelt.

KAASMAALASED, astuge Talke- fondi lfikmeks [3:10.00 aasias), KGik toetused, ka tthekordsed, on teretul- nudf |

Informaisioon, kasikirjad, télkiia-

te aplikatsioonid, liikmemaksud, toe-

-tused saata c/o Elsa’ Vellner, 27

Lawnview Drive, Willowdale, Ont. Canada, M2N 5]9. :

Loadame oma tihiskonna heasoov- _ likkusele ja tarmukale kaasabile glo- baalses ulatuses.

EESTI ‘TOLKEFONDI joHATUS :

Soome luuletajate kultuurireis ~ Tallinna HELSINGI (M.E.] — Suurt tahele-

panu dratas soome ajakirjanduses ]4 televisioonis lnuletajate ,,itlema ki-

hi" visiit Tallinna, Esinemiskohaks

oli Arhitektide Liidu saal. - Kohal oli isegi soome televisioon, kes uudistes nditas pilte puuplisti tas

saalist ning intervjueeriti Ellen Niitu ;.

nast maha ei jaa: olgu see siis Ipane- ma, Leblon vdi meie lemmik Sao

Conrado-Cavea — igal pool on laiad . 2e teste ae

rannaribad puhta liivaga, valgeid

vahuharju ja siugliku must-valge mosaiikmustriga rannapromenaade — calcadaos.

Peaaegu oleks juhtunnd, et mete Louna-Ameerika teekond siia pida- ma jaakski vdi mis veel hullem: ei tea, kuidas ja millal me sliagi olek- sime jGudnud.

me Ts Tee a Et hee a _ . . 7 al “4 7 . * 47° a — ml ae Wo’ 4 * . , . “e = ! ane i 1 a 7 . . ie ¥ 1 ‘s . an aie ly . 8 Lr ~ mt “, 1 . a He . F a ba FE "oy . . k Fos 1 7 a k \ a rr tggte ae ha 1

Py ais in P ; i _ a " epukgi a ie. Bs oe oka ens ve a <- 1 fog . teat iT, . “Ye 1 . 4

Torontost lahkudes on meil kill- Semen

téendid hotelli, reisijuhi, sdiduki, vaatamisvadrsuste, hommikus66ki- de, kohaliku transpordi, killastusei-

‘nete |.m, jaoks Rios, kuijd mitte veel

i¢iste peatuskohtade jaoks. Lendame Miamisse hea lootusege neid ehk Rios katte saada, Enne aga juhtub veel midagi: Miami lennujaama ka- tuseaias istudes lennutab ootamatu

tuulehoog “mu Jennupileti kuskile

alumisete katuspinnale. Ei treppi ega

_yedelit! Hea néu on Kallis: kuna ole-

me lootusrikkalt teel ,,tolmuahvide" maale, siis ei vGi ju’ minagi neist kehvem olla! Kingad falast ja ehtsa

ahvi kombel kribinal-krabinal mé6é- da seinu ja lagesid piletile jarele..

Katté saan! Hea ainult, et tikski va6- ras el Juhtu négema mu viga aba- daamilikku kaitumist!

See-eest on aga Hrasiilia lennuliini . Varig’ teenindus, toit ja ,.narvera- hustavad" joogid esmaklassilised ja milielegi ei pea ise jarele ronima!

Vahemaandumine Amazonase kaldal. Troopikadds ei nieks oma ninaotsagi, sellep jadb ka Amazonas pimedas nagemats,

210° DE JANEIRO | Lapsest saadik niha igatsetud, —

| Asuiatud portugallaste poolt 1597, aastal, Brasiilia pealinn 1763.a-kuni

1960, aastani, mi] loor” wus pealinn Brasilia ligi 1000 km. annikust ee- Inale kdrbeplatoole. .

Asjatu aleks Rio de Janeira — Jaa-

nuari Jogi — lahte peeti alu! jéesuud- meks — tilikiilluslikku looduslikku ilu véi rahvastiku kirevat kaleidos- -koopj mone Jausega kirjeldada. Mee- nutagem vaid, et kogu Brasiilia on suuruselt neljas riik maailmas tile 3 miljoni ruutmiili suuruse pindalaga. Elanikke 120 miljonit, neist ligi 7 miljonit cariocat — suur-Rio elanik- ku. Suurem kui USA, on .Brasiilia

elanike arvu poolest maailmas seits-.

mes, Varvirikas portugallaste, indi- aanlaste, aafriklaste, aasialaste ja eu- rooplaste segu on rahvaste sulatus- ‘ehju téeline ndide.

Rio de Janeiro on konirastide kont- sentratsioon: iilimat rikkust ja ele- gantsi, hdmmastavaid vaestepatuste aleveid maekiilgedal, rahvusvahelist kuritegevust, korruptsiooni, tasku- varaste tihedat tegevust, jalgpalli ja camevalide vaimustust ning ehast koiduni hullutavaid sambe-riitme.

HOITUSED 3 Meid on juba Kenadas hoiatatud

_koikvéimalike rddvlite ja’ varaste

eest: ,,Lahed trikooga merre ujuma, tuled ilma tagasi! Kaekel) ja fotoapa- Taat on oisene valjakutse varastele!

a2:

koos Anu Haagiga, kelle meelest tao- ; :;

Gejiav ja hea. MGlemad andsid vas- tused selges soome keeles.

_line kultuuriline tiritus on vaga meel- ¢. |

Uudistes esines ka Meeli Sdét, kes t fuges soome luuletaja Eila Kivik’aho f.

-varsse eesti keeles.

~ Kohal oli palju eesti kultuuri tipp-

» Looming” esindajana), Veljo Tor- mis, Vive Tolli, Mats Traat jt.

_esindajaid, nagu Kalle Kurg (ajakirja a |

Lopuks uudistes konstateeritiet pi

varemate aegate tihedast kultuurill- sast koostédst vennasriikide vahel,

ek Scome sillaehitamisest,on siiski $3

vaid jare] ilus malestus. ’ ,Kaleva" mainis,:et Eesti pealin-

nas valitses vaga siidamlik shkkond FASS

ja soomlaste visiit olnud vastukl-

laskéiguks aasta varem Helsingis tol- , = munud eesti luuledhtule, Urituse teg! .

pidulikumaks Loomingu raamatuko-

'. gu 40. osa ilmumine, mis on soome @&

luuletajate eestikeelne antoloogia We : ene | mega ,Kui palju on maailmas val &

ve", Antoloogia nimi olevat tuinud Lie -Tommy Tabermanni samanimelis? ae “is luuletuse jargi, kellele lisaks teose> “SiGe,

on 11 feist soome niitidisluuleta}a'.”

Kohal olid Soomest ka Kirsi Ku" -

nas, Eila Kivik’aho, Ralf Nordgree*- * Lassi Nummi, Pentti Saaritsa ni5? xdige nooremana [[po Tiihonen.

Manaus'es,

- oe rE I ny ‘ ‘as a * eat pout ho . A 7 . Lt! Ma ' a I '" ., 7 “h ! “4a a a7. 1 4 : 1 * . " . iv , ' . L . . ' e, . oan F 1 Ao . i’ . : nh a : eid oa Pe oe : : . a qd s i - "1 a \ h , he ma: at =] | 1 ' s | ¥ : Pay ry 4 ‘a ts ’ . uf, kt ‘ ae oe wake ~ Foy

Maaliline Guanabara lant Rio de Janeiro’s.

Korvarongas i6mmatakse koos kdr- Va‘ja sdrmus koos sGrmega!"

Meile on Jennuvaljale vastu tulnud prantsuse -keelt kénelev reisijuht Durval — Andre nimi on ju selge vihje, et Kanadast on saabumas 2 prantslast! Ka Durval kinnitab, et argu me passe ega raha jatku hotelli, aga argu votku kaasa ka linna vdi randa! Mida me nendega s{is tegema peaksime? Dollaritéhed ja passid pai- gutame niisiis hotelli seifi, srmused ja korvardngad jdid Torontosse, kuid cruzeirad ja kdekellad kanname siis- ki rahulikult kéikja! endaga kaasas. Konnime sageli ainsate valismaalas- tena carlocade linnaosades ja pikka- del rannaribade}, sdidame kohaliku bussiga all-linna vahet ning teeme sisseoste piriselanike supermerca- dedes — ning nde imet: keegi ei tungi meiie kailale ega piitia midagi varas- tada! Ainult kolmei korral on kokku- puuteid, kuid hoopis positiivsed: rannas, kaugel hotellidest, hoiatab iiks carioca, et drge kandke fotoapa- raat] kaugelendhtavalt kaelas, moni teine carioca voib ira tommata! Uks teine kord laheneb tgmmu noormees kaaSale, viidates ta kdekellale. — »Kas annad heaga ara?" kiisitlen kaasat. Pole péhjust; noormees ta- hab ainult Giget kellaaega teada! Kol-

mandal juhul, kui suure dhinaga olen

vorrelnud toitainete hindu ning avas- tanud, et suur kurk kanada rahas

maksab ainult 2 1/2 senti-f\), kisub

mind keegi dgedasti varukast ning seletab midagi tungivalt. Olen oma kandekoti unustanud sisseostu-ké- russe ning ronkem kui ks tarbija on kdik korraga valmis seda mulle katte tolmetama.

Hotellituppa jatame teenijate hoo- le alla kik peale geljaskantava — likski pisiasi ei kao, vé}ja arvatud mu rannast tcodud merekarbid! Uleni timmarguse tlilimoodsa hotelli 72. korrusel on mei! basseini kohal klaassein vaatega merele ja saartele. Paevaks tombavad teenijad meie ara- olekul aga paksud kardinad klaasei- nale ette, Naasnult on mu merekar- bid kadunud’ — nad on vahepeal laualt rdannanud kardina taha, hoolit- sevalt asetatud pdikesesse kuivama!

TURISTI SILMAGA é

Kaheksast pdevast kipub vahe ole- ma, et Riot péhfalikuit nautida. Esi- mene poolepdevane ringreis viib

“cons ACABANA rand Rio de Janeiro s.

i

te — ean

‘ahtsamate vaatamisvadrsuste juur- de, kaasa arvatud kdGisraudteesdit Sugar Loaf'i — Suhkrupea — kuhi- kukujulise mae otsa, kust avaneo silmapiire haarav vaade Riole, Ko- laksin kui reisireklaam, kui ainutt pliiaksingi kirjeldada koike muud, mis kiilastajat Rio de Janeiros kGl- dab.

Peale loodustike § ja arhitektuurilis- te vaatamisvaarsuste on paljude tu- ristide reisikavas veel tingimata ke kiilastused kalliskivide tddstusisse ja Aridesse, enamasti H, Stern’: juurde. Vordlen 1978, aastal sealt ostetud sOrmuse hinda tinasega — isegi — miitija naib olevat tiilatunud hinna- vahest ja 175% inilatsiooni modjusi cruzeirole,

C

,Churrascarias" serveeritakse tu- leasemel kiipsetatud lihasid — nii palju kui siliia jouad ning veini vd Glut nii palju kui juua jauad! Meile pakutud Riesling maksab Rio aris tile 3 doliari, Martini vermut ainult pool- teist. Esimene valke vodkapudel, mida supermercado riiuli! silmame, on hinnatud Cr, 15,000.00! Lédb esi- - algu tummaks, kuid siis muidugi tai- pame, et see on siiski vaid 15 dollarit. Kallis sellegipdrast, kuid siis selgub, et see'on importeeritud ja yolk vilis- maalt tulnud kaup on Brasiilias viga kallis. Nende oma produktid nagu naiteks nahkesemed, jaiandud, kie- katid ja, kohvrid on miitigi] vige soodsaie hindadega. Head meeste- rahva nahksandaalid peatinava ja- latsidris maksavad alla 10 dollari,

C]

Meie hoteili juures on Ria kéige uuem ja mocdsam sisseostukeskus — Sao Conrado Shopping Center}). Kiilaslame seal Brasiilia iga-aastast antiiknditust. President Ary Paulo Resende annab meile suurepérase iilevaate Brasiilia rikkalikust kunsti- elust.

Teisal langeb viikese muinasjutu- majakesele kunstlikku Jund. Toém-

rnud lapsemugulad lasevad seda en-

dile mOnuledes peale sadada. Valju-. hadldajast kostab jdululaule lumest, pohjapdtradest ja saanisdidust...

J (Jirg thk. 6)

ae Tae a 1 1 i * a ve a wo I. 5 ee sa

ce

a: "a rT