1 | ao 1 eet Pe

. . . . . * ' . ate =" . a one . . ™ ot a] . . ; ay . . - : . . . . — a] : . “ | ; = ™ BE whi a See LB Sk ae we ‘ru i | . De tlt | Pr a eee ae qe, : ha = Se ee ee - - wee Fe . ooo . . : . . mae - a]

= -

EIRENE NT

ain Goo Ra 7

1 ifr . =m iebee ea

é

. re ok —" = = a.

Satna

Tees ete tha a atce Gay S2aT he ep uM

: ia” =

. ae ee . , Py "ue . - ; "oppo Poe ors De Sa reste eee areca te ne ee Ns ee ee ee ee ee LS oh Se ee ee er 1 ee “ aL. ' . F = wee

rats:

7".

7

Per a

a

ie

= FL a Ach

*, . . vt . a ae : ; . . ot - Ly ep oe rae ete Eee 7

ee.

. oe ee ee - a ee i .

‘2 8

— ot

r™ Tr” .

a: 5. aT-1s

vom | -. 5 ' . “a4

. sy . . - ", aan .ty “. 7 old . . — _ .. "1 a "Oo s Bee A . . sot an moet . . -* . noose Th wet gt o.oo be me, amare te re Ot er rr . ; he . . . - a . nates ea A ae ee ed oe a Ue oe a er . I . . . . . 7 : re . i a" . .7 . a” . . . . . . "1, i. Litt ongten I- -

' |= PF = to

a Fs rt A pinta alee rte “4 = we et ed LE Mera be et a

: |

;

-—s —_—_—— :- - -_ eet et

in ee

r

a,

‘kys¥ttiin.

se on jo niin paljon huiku, etti se

Sivu 10

Hullujen

Katsokaas oikeastaan ei aina ole ollenkaan: vallan selva asia tuo hui- luuden ja viisauden valinen raja, pu- humatiakaan sittd, kuka kulloinkin loppujen lopuksi on hulle. Hulkuu-

_ dessa saattaa astia Vitsaus j@ Viisau- | Mika tietysti

dessa..valfya hulluus. ej merkitse.sitd, etta hulluus ama. merkitsisi viisautta ja viisaus sen- sijaan hulkuutta.

Mit sanotte esimerkiksi siitd, etta - - Nikkilin mielisairaalassa on-orkesteri ja ett siellA esitetaan naytelmakap- ' paleita ja suoritetaan mit& erilaatui-

simpia ohjelmanumeroita. Ejivatka hoitajat suinkaan niita esita, puhu- maitakaan etta lavalla estintyisivat laskarit, Niitad mielisairaita ne ovat. Ja hyvad Falked kuulemma tuleekin- xe Ot

Kertoilivat senkin seitsematkym- menet jutut noista niinsanotuista bul- juista. yupeaman tHssa tolssa iitana.

ronpa. Ensimmiainen juttu:

k.er-

Hullu istui penkilla edessian pesu~—

vati, jassa ei ollut vetta. Mutta ha- nella oli kadessdin pikku onki, ja han oli taydessd kalastustowhussa. Kulkt ohitse ladkart ja virkahtt ystavalli-

“Besti:

— No, tuleekos Heikkilaile kaloja?

Hullu vilkaisee pitkdan ja omitti- sesti fadkaria. Sitten:

— No, onkos tohtorikin jo niin bul. lu, etti luulee, etta pesuvadista -vot onkia kaloja?

Jolloin tohtori kiireesti jatkoi mat- kaansit.

Tainen juttu:

Joukka miehii tytskenteli hullu- jenhuoneen pihamaalla. Tul sithen

. pari hullua, joiden kesken oli virin-

nyt vdittely siitd, voiko lentokoneen rolttaaineena kayttaa puita. Tahtoi-

val nyt nima selyajarkiset a asian rat-—

karsijaikst. -—— Sanokaas nyt, volko lentoko- neen polttoaineena kayttaad puitar

—~ No, jos teden sanon, lausu: eras -

miehista, ntin ei tietysti.

—~ No niin, sanoi toimen hujlu. Si- thhin mindkin, ettei yoi. Sieltaéhan putoisivat klapit ihmisten paghan!

Kolmas yuttu:

Pthamaalla tyéskentelevat miehet

Aysyiviit eraxlta hulluita, miksi tuos-

sa yksi hullu seisoi puun vieressa ja

piti kasiaidn ylhaadlla, pitkin puuta. — Katsokaas, sanoi hultu, jotta

Se on silla failla asia, ett®

fuulee oclevansa paaryna. — Vai niin. “No mutta minka wuoksi te ette ota sila siita pois? -— Juu kaitsokaas, mina odotan vain ettise kypsyy. Sitten otan het. Neljis juttu: Eras hullu kertoo hinta katsomaan

tuileelle selvajarkisemmilie, etia itse ee

Molemmmat kauppaniatkustajat sat- vat kisiraudat ranteistinsa jo heidat vietin ulkona odottavdan poliisi- autoon.

— Et sina nayta kokonagn sihko- tysta unohtaneen, vaikka oletkin he- delmikauppias, sanoi Valkiala ysta- yilleen. |

~—- En ole ja siti i olen iloinen.

—— Aluks} mind en lainkaan ym- miirtinyt sinua, nauroi Valkiala, Ta- ma on kylla sellainen juttu, etti sen kebtaa kertoa muillekin, Exhin aie lainkaan hullumpi ajatus sabkot- 484 omenilla jn banaaneilla: banaa- Dit vilvoja ja omecnat pisteita!

Eras yastavani niista tarinoi -

LAUANTAINA, “TAMMIKUUN 4 PAIVA? oN Oo

i

a _

viisautta

asiassa lassi talossa kaikki ovat e-

nemman tai vihemmin bulluja. Ei-.

vit siti ole vapaita laakarit enem- — -

pia kuin hoitajatkaan. Kaikilla heil- la on hulluutensa.. — Mutta, sanoo hin, . tiedatkas, kuka tidba on suurin hulu? —Nokuka? - — Tor pertinvahti. —— Kuigka niin? — No Katsos kun se on ainoa, joka

niin -hullu, ettei se ymmarri lated :

karkuwurt! Viides juttu:

Hullu oli kiivennyt paitasillaan ra-_ Hikd suostunut - — Houkuteltiin ja uhat-"_ tiin, mutta ei tullut. Joku yritti mer- | na tikapuille, mutta bullu sanoi, etta

kennuksen katolle. tulemaan alas.

jos joku yrittaakm housta tikapuita ylds, niin hin heti hyppid suin pain alas katolta. hui totta. Eikid hanté saatu katolta.

Mutta tuii siilhen sitten toinen hul-.-

la, laitoksen hulluja hankin, ja Eysyi,

etta mitas tigalla on. Selitettiin. Etta |

kun tuo ei lahde tuolia katolta mil- lain. Niin sanoi se viimeksi tullut hullu, etta antakaas kun mina hoidan taman asian.

— Kuule, huusi hin katolla virjot- televaille. Tule alas sielti. _— En tule, en ma niin hullu-ole! Ja jos koetat tulla hakemaan, . ‘niin mi hyppain alas ja ma kuolen, Mita

stlloin sanot!

— Vai et tule! Kuule, jollet tule, niin tledaks mtt# mz teen! -— No mita?

— Ma hajotan koko tin talon. ja

silioin s4 niat-kuinka sun ‘kay! Katolla oleileva huliu alkoi miettia asiag. | | | — Kuule dla hajota. Mun voi kiy- di huonosti jos si hajotat tin, Kyila ma tulen alas.

Ja hin tuli alas. Huilu “jarjesti

asian, jota viisaat eivat kyenneet jar- jestimaiin. Tai: hulluun tepsi hul- lun viisaus, | : AMT. ——§§__ 000— — YHTEISKUNNALLINEN — OATISFUS

ei ollut vanhaan aikaan suinkaan ou- toa, varsinkin kaivokset ja: mauut Juonnonrikkaudet “kuuluivat. tavalli- sesti yhteiskunnalie, valtiolle. ‘Tama

seikka oli kerran m.m. Kreikan pelas-.

tajana. Atenan kaupamki joka silloin

asialliseesti muodosti sifloisen E:rei-

Arvattiin etti han pu-

i TT

"BERNARD SHAY : tunmetiz | hirjailija ja pideity Englannin. * ‘naka poika’.

-- Vanhaa kulttuuria |

lranissa

- Argeologinen retkikunta, joka jon- kin aikaa on suorittanut katyauksia Teppe-Sialekin liheisyydessd’ Iranis- sa, on dskettdin tehnyt useita mielen- kiintoisia léytdja, jotka osoittavat,

etth monta vuosituhatta sitten sijaii- . ‘si persialainen temppeli silla paikalTla.

Loytoien joukossa‘on m.m. kivinen

partaveitsi, jonka tiedemiehet arvele-

vat olevan perdtsin noin vuodelta 4,300 e. Kr. Se olisi niinmuedoin yli 6,000 vuotta vanha. Kaivauksia suo-

ritettaessa léydettiin myis muuta- “tia puhtaasta Kullasta valmistetiu- ja Roruja.

Retkikunnan tiedemiehet arvelevat léytdjen Perusteella votvansa todeta, etti naiNlG seuduilla on. asunut kaksi

aivan erilaista: kKansakuntaa. ‘-Vanhin

ee EE ee

kan, omisti Lauriumin hopeakaivok- . |

set. -Kaupunki oli kujtenkin vuok- - rannut kaivokset yksityiselle, yoka =

maksoi tistd oikeudesta miaara .pro- sentin kaivoksen kokonaistuloista kaupungille. Vuonna~ 483, enter . Kristusta kaivos tuotti niin, ettii kau- | punki sai siita osuutenaan sata talent- |

tia, mika nykyisen rahan mukaan oli- ©

si noin $600,000.00. Nailli tuloiila Athena seuraavan kahden vuaden ai-.. kana rakensi 200 kaleerilaivaa, sen ai-

_kaista sotaluivaa. Seuraavana vuon- - o

na Persian kuningas Merxes. teki suu- tella laivastolla

voilti persialaisten laivaston kuwului- sassa, Salamin meritaistelussz, joka

oli vanhanajan historian. meritaiste- hnsta suurin ja Atena.ja koko lansi-..

maat sila kertaa ainakin pelastuivat persialaisten hydkhaykselia. --

Mutta jollei Atenalla ollut naitd . -. kaivoksia ja jollei se olisi niita yhiteis- me kunnalliseseti omistamut,. Atenan -va-...

paus olisi silloin jo menetetty. | _

.

hyokkayksen “Ate- | naan, mutta atenalaisten IJaivasto |

=

niista kansoista lienee asettunut sir ne yvuonna 4209 e. Kr. ja toinen vasa — vuonna 1880 e. Kr: Sita, eta tasti os

sen, ett toinen kansakurita ‘On pols tunut asuinsijoiltaan. ."Ollaan © siti oo

mielta, etta se oli ollut nomaadikan- saa, joka vain tilapdisesti oli feiy- tynyt sinne.

“Vol nayitha silt”, kunnan jasenista lausunut, “ettd til: laisella melko eristetyll4 loydoila ¢i

aie? "s re al2- - .

. - | rr ET, aS * . Ser tly

4_t'': "5 oe gheoeee wt

Te is “pone die k, H" “at

ae Vara: SEPT Lae eps = ir

ee Coe

Pe fee wa 4p pe ‘rt thatthe: 1 os r

. e = ae ee rie SA oe CO aL eee: eth) ee eT oe ~ Z u = Bet a a er, oe

a a i Pe ae =. a: “

EER pn et Bp

. 2M fe . = cee et Sg UR Suge Meg gree bs ke oe | ee a ae "ig i] . a" +. a Pee Pee bet fe oe eter Mak 7 Ip ak a, |

ee tice iT 7 * “I : r. ’ " 7. rt /. mt - f Wt hat ard rier apt Pehea net Me) Ar A a ae Sk cea erg eee ee ye

ho. ne ta r hota Me TRIE

. ‘ 17, my vty toe rs tt i: | ak . sia la

es) ae

beats 1 F. Was

7 pe 1

ial ee cel | qos Popes

J

Ia

“how

alt

on eras rethi- = ner

ole mitdan ratkaisevaa merkitysa. «| Mutta tutkittaessa eri kansakuntien © > O55

vaelluksia yleensdi se saattaa selvit- tha uselta kysymyksia, jotka viela > vat hamdran pettossa. Loyté on sita paitsi puhtaasti argeologiselta kat- nalta mielenkiintoinen, kaska se .¢-

Soittaa, atts Tranissa oli 6,000 uot £55

Sitten erittiin korkealle kehittyay kulttauri”,

| AINOA SUOMENKIELINEN KAUNOKIRJAL-

LINEN VHKKOLEHTI CANADASSA.

{LIEKKIA lukevat sekit miehet etta naiset, nao: : ret ja vanhat, ja kaikki he léytavat sul: mielen|/4 - kuntoista, arvokasta ja myéskehittaviaad =| 4

ait

f uettavaa.

' . . Frpstsh” at ea gp cdpeatips hoary

a . -" os

‘kh

rai |

LT

.

i ie! ie 7 . ‘ra. eee vas

a

Ee Ma ry 7 = res Fey as ree eh ah a = ~ Ae, ee eee a . n= : aaa pot a St ar a obey at yee a. Eee t a ee Fogle Ha te eo . i vat 7 we ” us a“ ar = 1p ut 7

ig cgi

Ts en . Atria Bade ate:

“loon mT ech aA = a BO ME a: nT erent = Th

r, oe heel a

oso ray

| THLATKAA: LIEKKI, SULLA SE.ON: VERRM & | EON TOVERI VARSINKIN: TALY ERAN AD 4 \. PITKINATLTAPUHTEINAT =|