I

, aastat tagasi,

Fr

Ren gy eee oe ed 0 Pees ft bn

Praost Emanuel Lepil .

70-aastare

25-cdal novembril saab paguluses’. asuva Eesti Apostliku Oigeusu Kiri-

. ‘ku iiks valjapaistvamaica vaimuiikke, Kanada ja USA praost, illempreester Emanuel Lepik 70-aastaseks. Kuna ta on olnud Toronto eesti ortodoksse koguduse preestriks selle organisee- rimispdevadest peale, ~peaaegu 30 siis pole palju, hiaillilast. — juubilariks!

pidada

ante kahekordseks

. ote oS, . - - ee rome 1. "1

! Me ls eg ee a bee UIP pee 2 Vow 1 oo Boe ee ee Ba yl 1 Liane ee ETAT a © he a 3 a

fai Bilder cany dated Gee OCT BDS tease iva coher 22S Teenie catiaies and eh,

-speqo BUF peep etd FORT aT era vio 4

Need aastad, mis temas sImneva 3 :

eluriihi ia aktiivsuse juures ei pals-— - tagi naguvalja, on oloud mitmexuig-

sed elukogemustelt, viljakad saavu- tistelt ning hindamist- ja tunnustust- yAarivad kodikide nende |paljude poolt, kes Emanuel Lepik’ut on .Gppi- nud tundma: ia temaga koostoota- nud, olgu vaimulikul véi ilmalikul

-alal. Ja need paljud:on kogenud juu-

bilari aldti rahulikku ja tasakaalu- kat, nagu ruttamist tundmata, kuid vaikselt-muheda huumorimecte! vilk-

satustest elustatud ,saarlase tempe-.

ramenti’, kus sobralikkuse ja avar- ‘meelsuse vaim, tolerantsus ning loo- cilisusest juhitud kaaluv ja kaine el- lusuhtumine on. markeeritavateks -omadusteks, . ° |

Need omadused ong. suubilaril di- danud alati ja igalpool suijuvalt ra-

kenduda elus, lisaks vaimubku tiles. " annetele veel vga mitmesugustes or- ganisatsioonides ja iiritusies, kus iga-

nes on olnud vaja kGitvat konemeest, vaikselt-effektiivset, loomulikku ijuh-

ti ja dpetajat, kelle juures vaim ja.

praktiline moistus on alati onneli- kus tasakaalus.

vs

Praost-iilempreester Emanuel. Le- pik siindis 29. nov. 1911 Ruias, kuid

yanemate peatse. timberasumisega_

Saaremaale, sai oma alg- ja keskha- riduse Kuressaares, kus temas are- neski tahte. ja t0Gvisadus ning sugav kodumaa ning selle’ Jooduse armas- ius, mis elustab tanini ta jutlusi ja kdnesid. huressaarest viis elurand ,suurele. maale”, Tondt sdéjakocli aspirantide ‘kursusele, ‘ning selle- lap- pedes juhtis vaimne ,kutse" ta Pet- seri “kloostris asuvasse (BA.O.K.) vaimulitkku Seminari, rhille lépetas

1935.. a, kevadel. Sama aasta siigisel ' castus E. Lepik. fallinna Pedagoogiu-

mi kooliépetaja kutse saamiseks, mis

-teostus 1937 a. kevadel. Abiellus neiu Maret Valgma’ga enne, kui veel sa-’ “ynal aastal preestriameti kandidaat —ordineeriti vaimuliku-seisuse esimes- —sé@ astmesse — deakoniks, Toompea

metropoliitlikus katedraalis, mille juurde jaigi tegutserna uheks. aas-

_taks. Samaaegselt t66tas Opetajana

Tallinna 8-das algkoolis, Juubila# pii- _hitsett preestriks metropoliit Alek- sanderi poolt 1938, ning maarati Tal- linna . Issanda-muutmise koguduse

teiseks preestriks, kuid jatkates tiht-. lasi Gpetajana tddtamist algkoolides.

Aastatel 1940/41 oli E. Lepik diihe-

mat aega kasvataja-Gpetajana Piis-

kop Plateni nimelises lastekodus Rii- siperes. 1941 stigisel madrati ta Ku- ressaarde, sealse Gigeusu koguduse -preestriks ja Saaremaa praostiks. Sa- maaegself oli ta linna algkooli juha-

_tajaks ja usudpetuse Gpetajaks Saa-

remaa Uhisgiimnaasiumis.

Saatusliku 1944 a. septembris pdge- nes praost Lepik koos perekonnaga suures pogenike-voolus Rootsi. Jarg-

_nevana laagrieluje, tuli aastail 1945

-—195] teenida leiba (nagu tuhandkil. teistelgi} - varem-tundmata aladel, alul metsataolisena, hiljern tehnilise joonestajana, Samaaegselt Kesk- ja Louna-Rovtsis teenides kaasusuliste usulis! tarvidusi. ) |

Varstt parast metropoliit Aleksan- deri saabumist Saksamaa DP-laagrist

Roots], maarati juubilar kirikupea poolt teostatud . RAO. Sinodi komplekteerimisel Stnodi ‘liikmeks, millele peatselt jargnes ulempreest. riks ulendamine.. 1951 a. juunis emigreerus itabilar perekonnaga (abikaasa, poia ja tiit-

: rega) Kanadassé, Torontosse,. kuhu

ta EAGK metropoliidi otsusega mia- rati Kanadas asuvate. eestlastest-or-

tedokside usuelu Korraldajaks ja Ka- 7 nada praostiks. Umbes +tosin. aastaid

hiljem lisandus sellele veel USA praosti positsioon, koos New Yorgi

eesti ortodoksse koguduse .,hoolda- ’ ja-preestri" iwesannete Glgadele lan-

gemisega. |

Nagu alul- margitud, on jvubilar

juba peaaegu 30 aastat olnud EAO.K. Toronto koguduse- preest-

riks ning teinud’ seda ustava, hinna-.

tud ja armastatud hingekarjasena. Selle aja sees on see kogudtis kuju- nenud paguluses asuvate eestlastest _ortodokside suurimaks ja elujéulise- maks usuliseks. Koondiseks,

Suubilari tegevus. Whiskondlikul alal on olnud panuseérikas, eriti keh- tib see virmase 30 a, pagulas-iihiskon- nast koneldes. Kodumaal ta tegelés

peamiselt noortega. ‘Lai kaasa skaut- .

luse liikumises, Noerkotkaste Male- vas Ja Kaitseliidus (neorie. épperith- ima tilemana),

olnud aktiivne mitmetes organisat- oonide cs ja uritustes, Olrud esime-

tajate Seltsis, Feet Abistamiskomn’ tees, Eesti Taienduskoolis; Skaudi-

| a am | way

‘Kanadas elades on. _braost Leptk, lisaks vaimuliku tédle,

NELIAPEBVAL, 26. NOVEMBRE — - THURSDAY, (, NOVEMBER 2 26

Toronto Eesti rnvaliide Toetav Naisringi liikmed, kes kaasa aitasid moendituse korraldamisel Eesti

Majas. Esimene rida, vasakult — prouad Ohi, Kreem, Lindemann (esinaine), Kirs, Ehrstein: 2. rida:

Valdson, Kivilo, Pent, Turk, Kruusement, Vooglaid, Salumets.

ZOTO GRUPP ‘81

Pithapaeval 15. novembril toimus 7 fotokunstniku ioode néitus Tartu College'l saalis.

Nii nagu maalikunstnik peab origi naalsuse otstarbel isikuparaselt - ot- sustama, nii peab. ka fotokunsinik lahendama arvukaid - ja erinevaid probleeme, mis nouavad oma ala poéhjalikku timdmist, nditeks teema

valik ja selle kompositsioon, valgus-_

tus’ ja varjud, tagapohi ja taevas,

ladtsad ja: abilaatsad ia veel. palju: teisi tehnilisi ja' méttelisi iiksikasju. kunstnike - toid.jalgime neid tahestikulises iar- jekorras. ; |

Vaadeldes uksikute

Naima Aer on olnud fotoajakirja

Camera Canada” toimetaja, palfude

fotondituste (ka selle) korraldaia ja

on hinnatud kutseline fotograaf. Ta -

esines 8 valjapanekuga (paljundah- tud} looduse ja lillede teemal. Nen-

del i8dde! ef omud margata kompo-

sitsioonilist sissefuhatust, mis kul- mineeruks teema tulipunktis. Leid- likkust vois.aga margata valguse ja laatsa siigavusteravuse kasuiamisel,

Enn Alfred, Torontos tuniud advo- kaat esitas kdige arvukama fotoko- gu, kokku 32 téod. Alfred'i naituse

-teemaks olf ilmselt »meie pagulas- . Valjapanek si- saldas arvukait tuntud négusid, osali haid fa osalt vahemonnestunuid. Alf. _ red oli puidnud siduda isikud nende

kond virviportrees"

kutselise tagapohjaga, kuid tihtipeale

puudus see side. Kellasepp’ Pilvet,

ajalehe ioimetajad Veidenbaum ja Rebane ja miimed ieised olid tihedas ja loomulikus seoses oma kutsealaga,

kuid mitmed ainult poseerisid oma

kutsealalise tagapOhja ees. Monel ju hul muutus tagapohi eksitavaks, nati. teks fotoala pedagoog ja kutseline fotograaf Vello Muikma muheda nac-

_vatusega poseerimas arvukate Kaa. | merate ja laatsade juures nagu foto- |

tarvete kaupmees, voi Harry Lillioje Royal Trusti reklaamplakati taga, kus foto. esmaseks obijektiks {ai

‘Royal Trust ja tagapohjaks vaike

Parry.

| Mittekutselistest portreedest hak- kasid silma hastiénnestunud Laas Leivat, vaikse Sheila suurem poriree

ja kompositsiooniline ,,Kalev-Estien- ne” yoimlefa. Enn Alfred'i naitusele

oleks kasuks tulnud’ valjapanekute

vahendamine, head loomingut jatkus

killlaldaselt. | Maie Litv, vabakutseline foto. ja helikonsultant reklaami . ja. rntitigi

sSprade- Seltsis, ,raudhabemete” ridades jne. Kuid juubilari suurimaks ja marki-

b vist rkkagl °

kaasusuliste koondamine ja teentmi- ne, mis on noudnud, igapdevase !ei- vateenimise kGrval seda tehes (Kuni [980 aastani) palju energia-kulu, head tahet ja kohusetunnet, eriti, kui ar-

vestada sagedaste sOltudega Toronto ja USA vahel,

Besti Apostlik-Gigeusti Kirikule asutatud teenete eest on juubilari hinnatud Piiskop- Platoni ordeniga (2 Kl), mitra, ning epigonatiani (kuldsé m6d6ga simbot} kandmise-ot- gusega,

Suubeli puhu! tervitavad praost- ulempreester Emanuel Lepik’ut E.A.O. ‘Kiriku, selle vaimulike ja liik-

meskonna korval soojalt veel paljud -

Ja. patjud. kaasmaalased valjastpcolt sobrad ja tuttavad, endised ja prae- gused kaastddtajad, nii vaimulikul

‘hui ‘sekulaarsel alal, kusimata vahe- maadest ja kaugustest — heade soo- | Videga terviseks ja heaoluks, Suure.

Vaimu, Looja ja Elujuhtija armu valsuses, ortodoksidé traditsioonili- sé slunnipdeva-huuidega:

,aliu aastaid!”

E, V, VELLESO

vaariliselt

gelle)

- vanemskautide,

pole fetokunstist — bumstitte.

=

edutamise alal, esines vaid iithé suu-

reméotmelise must/valge mosaiik- idGea. See oli originaalseli omapara.

ne fotomontaash, kus iks perekond:

isa, ena, poeg, tutar ja koer olid iga-

tks pildistatud eraldi neljalt kiil- telt, 20 portreed, koik korraliku vale

eustuse ja sundimatu ilmega, igaiiks umbes 7 korda 7 tolli, moodustasid. suuremootmelise mosalikpildi. See oli kindlasti originaalseim valjapa-

nek, kus ef puudunud ka paras jagu huumorit: viienda perekonnalttkme,

koera nol.

Vello Muikrna, fotoala professor,

varem Waterloo Ulikool nitid nta-

rio College of Arts juures, kutseline

reklaam-looja ning fotograaf, esines

25 tédga: Tema niituse teemaks oli ,diinaamiline Toronto’, mida. valjen- ‘dasid peamiselt tema arhitektuuri-

fised votied.

Muikma valjapanekule andis vaar.

tuse tema aine mitmekilgne kasitus- viis ja kunstiline omalooming, mis

.lJahenes kohati abstraktsusele. Ta oli

leidlikult kasutanud ladtsade ja abi- laatsade eriotadusi, perspekiiivset

elfekti, varahommikust ja dhtust- | paevavalgust ja taeva’ smitmepalgeli-

sust. Muikma _dimaamiline Toronto", kindlasti naituse parim, mOjus tdesti

diinaamlisena, kui valja arvata m6-.

ned romantilised dised siluettvotted

kunsinik ja fotograaf, esines vaid 4

_to6ga. Temale omase tagasihoidlik-

kuséga oli ta valinud lihtsaimad tee- mad loodusest, kus keegi teime ei os- kaks kunagi tahelepanu pdirata.

Nendes yihestes fotodes viljendus

kunstniku loominguline véime esita- da hinnataval kunsti ima, et obiekt omaks tahelepandavat vaartust:

Kahjuks ei paisenud Punno fotod

mdjule ebadnnesiunud asukoha valiku, varve .tapva sitte.

“peegeldava klaasi ja puuduliky val-

gustuse iotiu.

—

Aili Suurallik, CBC-TY kunstialali-

‘fe produtsent ja lavastaja, esines i) té6ga, nende seas mined must/ valged. Kuigi kunsinik, enda sinade kohaselt, ei oisi esmajargulist tuge- vasésulist ainestikku; j4a5 ometi mulje, ef just_tema técdes esineb nn.

_, story" kdige fugevamini. Must/val-

ge foto kahest vaikesest lapsest lau- dadega raamistatud dknal, tiks pal- jas, teine poolpaljas; viljendas sel- pesti vaesust. Seda rohutas iga detail pildil, ,odav" must/valge esitusviis.

Teise naitena — tume piisthaus- sammastega.summuaed Jaiumas esi- plaanil, taustaks hele, kuid suits. voi Shumiirgitusse mattuy suurlinna

'Siluett hauasammastega sarnanevate pustpilveléhkujatega’ -—

kas need kaks pole tanapaeva parajad partne- rid? ,

Suurallik'u valjapanekuis viljen- dus kunsiniku loov vaim, mis anqdjs tema igale toole erineva ilme ja eri- neva pdhjenduse.

Karin Vagiste,. vabakuiseline Joo-

minguline nouand{a suurkorporat-

‘ siconide kunstiastjaile, “edutajaile ja

sisedekoraatoreile, esines ndituse]. 15

tédga, mis olid ka mitiidavad, Tema.

valjapasiekuis paistis silma osay -yal-

guse, varjude ja liikumise kasutanj. |

Ine.

Vagiste on teinud terve seeria Ka. lev Estienne" véimlemiskoolisi, rapy. iades varvikiillast liikumist acglase

votteajaga. Valguse ja liikumise arendatud tehnikaga véib fotokunst-

_nik luua talesti abstraktse Kunstiloo-

mingu, mida téestas tiks tema val-. . japanekuist.

Foto gruon ‘Si nditus hélmas ype ; : = loo- mingu kaamera abil. Fotokunst] tel.

ne cool , stnnlb" plmekembrig tess

ae rit ‘ke edt rel pated It tinal

Vabadussdja

‘soprade Seltsi Sii

kaasaarvatud selle

-prouad Agask, Tiido, Laarne, Laanep, Kukk, Misler, Harm, Kiibarsepp, pri. Orunukk. 3. rida: prouad

Foto - — Brian Meret

MEU HU ene UM Mec lt

KUHU MINNA?

te Feisip., 10. nov. — 28. nov. Balti ‘Featri festival ja siumpoosion. Teatri

etendused Cafe Concert teatris, 149

Yonge St. Siumpoosion 14—1L5. nov.

Toronto Ulikooli Hart House Debates

Room’is ja Tartu College’is.

* Teisip. {7. nov. — laup. 28. nov. | Timmas’e kunstinéitus Gustafsson

Gallerys, 84 Yorkville Ave, Avamine

teisip. 7.30-—-10 G., avatud teisip. —

laup. 10—6 o.

ty Reede 27, nov. — pithap. 29. nev. Arville -Pustrém-Uusii kunstinaitus Eesti Maja vdikses saalis kell 11 -h, — 8 6., laup. li fh. — 16 6.

ty Reedel, 27. ja laup.. 28. nov. AABS-4

konverents. Reedel loeng Innis Col-

lege'l Town Hallis algusega kl. 7.30

Mete Elu’ nr. 45 (1686) 1981

TUTVUGE EATON’ UUE TEENINDAMISEGA!

“Nuid voite valiku ic ostud teho

Major Appliances and Home

Entertainment" osas kodu

mugavast tugitoolist!

Mida vajate? Meie teenindamine hdlmab néudepesijad, plilidic,

» Microwave" ahfjud,, jddkapid, siigavkiilmutuskapid, stereod,

TV-d, video tape recorderid, émblusmasinad, tolmuimejad Ja palju muud!

‘Ullatavalt kerge! Helistage! Eatoni kozemustega esindaja twieb-

tele koju, kas paeva) v6l ohtul, Ta annab teile iiksikasjalise.

dilevaate tuntud firmade toodetest, mida Eaton mulib koos. asjatundliku nouandega.

Kok iilalmainiitud on tasuta, fima ostu kohustusteta,

Teadmiseks: Kaik ostud on ‘garanteeritud EATON'! GARAN- TIIGA ,GCODS SATISFACTORY OR MONEY REFUNDED“. Koik ostud véite teha Eaton’ usalduskaardiga (credit card).

Xohalik esindaja VELL KINNUNEN Telefon (416) 221-7694

Jan Jarviepp ruven

fy ae fn : PS ea aie ie Spissgetdie . 1 rr faal ete t aaah = aa ete paras ys pis ee ey oy

6., laupdeval sumpoosion algusega | :

kl. 1p.

wy Reedel, 27. novembril E. Etnograa- filise ringi 10 a. fjuubeli rahvakunsti

ohtu Eesti Mata suures saalis kell 7,30 6.

+ Laup., 28. novembril T.E.B.K. Va- ‘Jismisioni Toimkonna kasit6cde }.m.

realiseerimine 'T.E. Baptisti kirikus, © £22224

$83 Broadview Ave., kell { pl.

* Laup., 28 novembril E.V.0. Eesti alguse. tahistantise koosviibimine Eesti Maja keskmises

, MICK. saalis kell 7 6 firi-Punno andekas kujutavkunst- -

nik igal alat, vabakutseline reklaam-

vw Laup., 28. novembril T.E. Skaudi- gispidu Eesti Maja suures saalis kell 7.30 6.

te Laup., 28, nov. Va jlismisjont Piiev Toronto Eesti Bapiisti kirikus algu- sega ki, | p.

% Puhap., 29. novembril Musica Di- vina ja Musica Viva vaimulik kont- sert Peetri kirikus kell 4 pl. _

x Piihap., 29. nov. kdneleb Edgar ¥.

‘Saks ,Seitsmesajase orjapélve ana- Tits".

Tartu College’is algusega ki. 3.30 p. Tartu Ulikooli aastapdev.

wv Keskn., 2. detsembril Tartu Ins-_ tituudi korraldusel prof. J. Timusk’l-

loeng ,Rehfelamu wuesti avastatud” Tartu College’is keH 7.36 6.

x Pihap., 6, detsembril E. Abista- miskomitee loterii Eesti Maja keskm. saalis kell 42 pl. |

* Pihap., 6, detsembril EKK ja EKN korraldusel pidulik chtusédk. Auki-

lalised Neeme Jarvi ja Arvo Part. The:

Old. Mill, Brule Room, kell 5 p.1.

yr Pithap., 6. detsembril T.E. Baptis.

ti koguduse noortekoori advent kont-

sert .Metropolitan’ United kirikus,

Queen ja Church Si., kell 4 pl.

ke Laup., 12, detsembril puhkekody

Ehatare” avamine ja E,.Abistamis-

komitee Kanadas 30 a. juubeHi tahis~

tamine 40 Old Kingston Rd., kell 1 pl. * Piihap.,. 13. detsembril T.E.S. Tatenduskooli korraldusel Kooli Joulupuu Eesti Majas kell 2 pi.

fr Neljap., 31. dets. Eesti Maja uue-

aasta ball.

~ TUTULUUUATAMATTUBEAYFSUTFEOTT#RGOOGASOTAGET4LGBNGHSMURRDTUUOOTUERTEENNLEt

andekas kunstnik vib lausa imet te-

ha, Selle naituse varvipildid olid ii-

mutatud valisstuudiotes,. valja arva- tud ehk moni wksik. Hea pimikutéo nouab tohrsult erialalisi teadmisi, kujutlusvoimet ja praktikat, kuid seé pakub kunsinikule pHramatuid voimalusi. :

Meefeldi oleks nainud iga foto nur- eas vdikest lehekest. - . statistiftiga: kaamera, laats, film, valgustus, stuu- did.

Fotonaitus leidis publiku poolt ela. vat killastamist, kus kogu avatud ala

kestel ef tekkinud tuhimikku. Kunst- | pthad yvibigid enavinyesg kohal. anees

kiilastajaile seletusi oma 1é3de Wie,

=i

lehekiilge. Dr. Ja

-tmalus publikul kaasa lia. kestva aplausi jarele lisapalana on-

Ottawa ishellist-komponist Jan

Eric Harviepp kaitses oma doktorl-.

tidd 18. septembril University of Ca- lifornia San Diego tilikoolis, saades Doctor of Philosophy in Music kraa- di kompositsiooni alal, Tema-disser- tatsioon ,,Fime Zones" kasitles 70 rvlepp Oppis varem Ottawa Ulikoolis (B. Mus,) ja Mont- realis McGilli tilikoolis (M. Mus.). Nende aastate jooksul esines Jan Jarvlepp kaasmaalastele tshellistina Ottawas, Montrealis, Baltimhores.

_dahimeeste rahve-

rohke ‘stigispidu

Moddunud laupaeval, 2h. nov. toi |

mus Eesti Maja suures saalis ,,jahi-

meeste” siigispidu, mis Gnnestus suu-

repdraselt nit meeléolult kau ka ma-

janduslikult.

Juba esimeste Gustavson orkest-

ri helide ‘kélades ,Mets mnthiscb ja

pilved jooksvad ruttu” hitus .saali- tais rahvast tihiseks pereks ja koos- vilbimine omandas intiimse ning hu- base S6hkkonna.

Feskavalist osa sisustas Andres Raudsepp seitsme palaga kus ol) vGi- Kaua-

sitsejatele ja jahimeestele piihenda-

-tud laulud. Koik ettekanded paadsesid meeldivalt mGjule ning ‘kunstnik sai

ieenitult kiiduavalduste] osaliseks. -

Lilhikese k6nega esines seltsi esi-.

mees H, Riko, kes soovis pidulistele tere tulemast ning soovis kéigile head tuju. Ta jagas pr. Barres’e kaasabil Balti: laskevdistlusel kohta- dele tulnud Eesti meeskonnale auhin- du jargmiselt: 1) E. Puss, 2) H. Kuu-

‘sik ja 3) K. Paap.

Vottuderohke loteriiga ol) ktbe- dasti ametis hr. Némm, Estmese vo- du sai L. Pirk ning neljakordseks

‘vous tuli tuntud veoari omanik

Krull. w atamehest olid tulnud Valia oma trikiea _ Nimelt oli Royal Beachis

Torontos ja_

VARUGE NUUD OMA OST JOULUDEKS JOULU- EELSELT VALJAMUUGILT

FURS BY FINN

‘ Miiik algas esmaspiaeval, - 23, novembril. SUUREPARANE KOKKUHOID HINDADES

Valige parimate .karusnahkade hulgast: Naarits (mink), swaka- ra, pesukaru (raccoon), rebane Ja. | palju muud. Koik vumased moed, Mei! on miitigit ka nahkmanthid. ja riidest mantlid.. Nahkmiitsid.

ee >by FIN

191 EGLINTON AVE. B TORONTO M4P 1K1- TEL. (416) 488-170!

Visa — Mastercard

LINDEN -

AEAL ESTATE LTO... Reolfon

HEINO PARNSALU Real Estate Broker

469-5118

elav kalaspordlane F, Aadli toonud peosaali ;7—-8. kala, millece raskust

- teadis ainult asjaosaline, Peotised pidid kogukaalu arvama millega sat

hakkama br. Ramjalg; nimelt 12 nl. }3 omandas kalad, : ib hea baar seltsi asutaja ja _,,elupdlise’ juhatuse litk- se A. Lukk’t juktimisel, Saali dekoratsiooniks oli valjapan- dud seltsi liyp kus rahvapoolsel kul-

isl ‘lutses Eest? suurim jahilind mo-

ius. ne J. 5-0j