Zsebre dugott kézzel ballagtam, meglehet6- sen kedvetleniil hazafe- 16. Ugy fel voltam dobva, mint egy félkard légtor- nasz. Hogy a francba ne! Atkozottul rossz szérid- ban voltam. Se pénz, se meld, a néket ne is em- litstik. Legalabb egy kis pia lenne.

Felrémlett eléttem a néhaény napja megkez- dett pdlinkastiveg képe, igen, tal4n maradt benne néhany korty.

Elékotortam a zse- bembdl az agyonnyo- morgatott cigarettasdo- bozt. Elétte megfogad- tam, hogy ha ez is tires lesz, akkorat orditok, hogy az ésszes koszos kébor macska lefordul a haztetéral. Mazlijuk volt, ugyan kissé megvi- selt Allapotban, de sike- riilt valahogy eléhaldsz- nom az utolsé szal cigit. Gyufam nem volt. Vala- hogy nem tudtam sajndlni a dégéket, végiil is min- dig a talpukra esnek. Az az atkozott treff kirdly, na j6, elétte meg a pikk hetes. Amikor az utolsé szaz fontorm is elszallt, a szemét Lola arcpirité pi- maszsageal atiilt Jack 6- lébe. Ezt az arcpirité marhasdgot valami hii- lye képregényben olvas- tam. Akikitaldlta, a Lolat fix hogy nem ismerte.

Az utca olyan kihalt

volt, mint egy széttapo- sottsvabbopar. De hat ki a fene tekeregne ilyen- kor itt, ebben a koszos, Temze-parti sikdtorban.

Mit mondjak, rugés késem nélkiil én se maszkdélnék szivesen er- refelé. A fiisttel feltun- ningolt kéd megleheté- sen kisérteties hangula- tot adott az éjszakanak. A sikator végén levé tér- rdlsikoltozast hallottam.

Pechszénia ide, pech- széria oda, a cserkész a- holtud, ott segit. Persze, azért kipattintottam a pengét, és a fal mellett a térhez osontam.

Két pofa, éppen a lim- pa alatt, veszettiil rug- dalt egy nét. Nos, aki jél éltézdtt unembernek nevezné dket, az meg- régzott hazudozd. A nd viszont, az igen, szdke volt, és valészini, hogy néhany perce még baba- arci, Ugy tint, hogy a két fické rendesen meg- dolgozta, az arca vérben iszott, és fogadni mer- nék, hogy afogorvosnak is fog még egy kis fej- térést okozni. Raaddsula prima felszerelésétis ca-

fatokra tépték, a félredo-

bott nercbunda alapjdn nem valdszini, hogy barmikor is 6sszefuthat- nék vele a Santa veréb- ben. Csak tudndm, hogy keriilt ide?

Sz6val, a két fickénak

Polgari - Kriminal Végrendeleti - Baleseti igyek

Legal Aid-et elfogadunk

Toronto,

oT. V Ont. M5S 3A7

V., SUITE 600

(Spadina - Bloor Subway megalldnal)

UJ] MAGYAR ETTEREM

volt izlése. And jajgatott, mar amennyire az em- ber meg tud szélaini, ha teli van vérrel a szdja. Az alacsonyabbik — abba- hagyta a rugdosdst, de nem ldbcserét akart csi- ndlni. Ovébél egy helyes kis revolvert hizott eld, és kéjes Grémmel kibiz- tositotta.

A pengét ujjaim kézé csusztattam. A sétét ka- pualjbél engem nem Iat- hattak, azt hiszem, Mur- phy vagy ki, elmehet a fenébe a térvénycivel. Még egy pillantast vetet- tem and rémilt szemé- be, megsaccoltam, hogy

fel

(Canadian Scene) Kolumbusz Amerikdba érkezésének 500. évfor- duléjéra emlékezé_ iin- nepségek nemsokdra megkezdéddnek, de a University of Toronto Press altal most kiadott kényv szerint ennek az éviordul6nak kevés k6- ze van Kanad4hoz. A Ro- bert McGhee 4ltal irt Canada Rediscovered ci- mu kényv szerint eurd- pai tengerészeknek év- szazadokkal Kolumbusz eldtt tudomdsuk volt ar- rél a f6ldrél, amit Kana- danak hivunk.

McGhee, a sarktaji ré- gészet kurdtora az otta- wai Canadian Museum of Civilization-ndl. Néze- te szerint tébb bizonyi- ték van arra, hogy Ang- lia norman megszdlldsa (1066) elétt legaldbb szaz évig mar rendsze- res kézlekedés volt tbb eurépai kikété és Eszak- Amerika k6zatt.

A Britszigeteken laké piktek és skétok és a da- niai normannok, meg a skandinaviai norman- nok kittind hajésok vol- tak, eréds hajdékat épftet- tek s a rendelkezésiikre All6 szigetek vonaldn at (Shetland, Faréer, Iz- land Grénland és a Baf- fin szigetek titjin) elju- tottak Eszak-Ameriké- ba. E szigetek mentén a tengeri lit tavolsdga se- hol sem tébb mint 640

itt bizony tuti, hogy le- esik néhany lepedé juta- lom, és elengedtem a pengét. Az utolsé pilla- natban, mert a pasi mar emelte a fegyverét.

ra

Atkozottul meglepéd- tem, mikor fénybe bo- rulta tér, és egy mogor- va basszus ordit az jsza- kaba:

- Hogy az a jé..., ka- mera dllj..., mia fenétcsi- ndlsz, Max? Kezdhetjiik eldlrdél!

Honnan a_ csudabél tudta volna, hogy én i- lyen tavolsigbél soha nem tévedek.

Kanadat

foghatdé bizonyiték. Tud- nullik az akkori hajésok- nak kevés okuk volt a szarazféldre lépni. Féka- prémre, halra és rozmar- agyarokra vaddsztak, nem pedig Gj féldet ke- restek, ahol otthont €pit- hettek. Erre sokkal ké- s6bb volt sziikség, mi- kor a népstirésédés nyo- masa mar érezheté volt Eurdépdban.

Midén John Cabot és Jaques Cartier észak-a- merikai felfedezé titra in- dultak, nem Kolumbusz példajit kévették, ha- nem Uj, lehet6leg lakat- lan teriiletre vagytak, a- hol tj telepiilést lehet lét- rehozni.,

McGhee tigy véli, hogy mid6én Cabot beha-

j6zott a Davis szorosba,

1497-ben, olyan titvona- lat k6vetett, amely 500 é- ve haszndlatos volt. S a- mikor Jacques Cartier 1534-ben a Szent Lérinc 6b6l felé vette vitjat, a St. Maloi tengerészektdl mesésen gazdag halé- sz6helyekrél hallott Newfoundland _ partijai mentén. A nagy kiil6nb- ség a kordbbi és az tj

felfedez6 utak kézt az

volt, hogy mind Cabot, mind pedig Cartier par- tot ért és Atkutatta a vi-

déket, hogy vajon a bennsziiléttek baratsd- gosak-e? Az eurdpai nép- szaporulat hatasdra_ el-

FN avendish. az 1300

w/ lakosi. = amerikai falu csak az6ta ismert szerte a vilagon, ami- ota — 1976-ban — ide kolt6z6tt napjaink leg- hiresebb szovjet emig- ransa, Alekszandr Szel- zsenyicin. A fogadtatas azonban hideg volt: mit keres az ird éppen na- lunk?

Az elso konfliktus sem varatott magara sokaig a helybéliek s a vilaghird iré kézétt: szolzsenyicin ugyanis magas keritéssel vetette koril 25 hektaros bir- tokat. Szokatlan lépés egy olyan videken, ahol az emberek szabadon uztek a vadat s keres- i¢k a gombat az erd6k- ben. Kovetelték a keri- tes eltavolitasat. Az ird ekkor elment az iigyé- ben Gsszchivott rendki- vill kOzségi tanacsiilés- re. ,,Ez a kerités nyil- van nem ved meg a szovjet ugynokoktdl — mondta ~—, de megdov azoktol a kivanesiskodé ujsagiroktol, akik allan- doan idejarnanak, és megakadalyoznak, hogy vallalt munkamat vég- hezvigyem.”

A cavendish-iek meg- értették, hogy elhagyott hazaja erdeit, szigoru klimajat talalta meg itt, Vermont allam_ teriile- ten Nobel-dijas szom- szédjuk. Es tudomasul vettek, hogy az ird za- vartalanul akar dolgoz- ni. Azota soha, senki nem haborgatta, s el- fogadtak azt is, hogy vendégiiket 6k sem lat

tartjak

A svéd televizié érte- stilése szerint Fidel Castro kubai diktdtor 1d- nya, Alina Fernandez Revuelta a nemzetkézi kézvéleménytél kér se- gitséget, hogy elhagy- hassa a szigetorszdgot. A Svédorszdgban é16 ba- ratjanak, Alfredo Garcia de Santamaridnak titok- ban kiildétt, valéjaban az

hatjak soha kézelrél. Tudtak: dolgozik. Ejt nappalla téve, versenyt futva az iddvel. Helyet- te felesége, Natalja in- tezte a napi_ tigyeket. Csak néha, vasarnap reggel tint f6l dzsipje volanjanal a szomszé- dos telepiilés ortodox templomaba hajtva. A romos templomot ~

SS SASS AAG

esett ~ 15 év alatt ki- tataroztak, s értékes tko- nosztazt kapott, nyilvan az iro kéltségén., Szenzacionak szami- tott tehat, amikor az idei nemzeti iinnepen Cavendish iinnepl6 la- koi kézétt feltiint a mult szazadi orosz profetakra emlékezteté Szolzsenyicin. Es meg- kdész6nte a falunak a 15 evi nyugalmat. Hibas angolsaggal ugyan — az irot munkaja anya-

szett levelében ina, hogy fogva tartjak.

"Két hénap éta stilyos depresszidban szenve- dek. Senki sem fr, tele- fonomat kikapcsoltak. Sajat hdzamban rab va- gyok..." - idézték Alina levelét a svéd tévében. Fernandez Revuelta mar évekkel ezeldtt kérte-ké- vetelte az apyatél: enged- je ki Kubdbél. Az orvos Garcia de Santamaria, a- kinem egészen egy esz- tendével ezelétt mene- kilt Svédorszigba, el- mondta: kérte mdr az

Szolzsenylcin szavet

nyelvéhez k6ti ~, de melegen. Sokan eldszér lattak, hallottak a ,,ti- tokzatos birtok titokza- tos urat”. De azért sokat tudtak rdla. Nem esupan milveit olvastak ~ elvégre 1970-161 még- isesak Nobel-dijas! —, hanem mindennapi éle- terol is hallottak. Hogy kétemel O-

yan, mintha orosz len- ne, hogy [8 orat dol- gozik felesége segitsé- gevel, s hogy a birtok régi cstirjébd! csinalt

dolgozoszobat, kényv-

tarat maganak.

A Paris Match meg- irja ~ Szolzsenyicin francia kiadoja, Claude

Durand sepitségével, a-

ki bejaratos az ird ha- zaba -, hogy otthon szigoruan egyszeri, esak a munkat szolgal- ja, hogy itt tartja azo-

lhetetlen

kereszt segitségét is, hogy e kétszer vezet lép- jen kézbe a Castro ldny kiutazasanak az engedé- lyezéséért. Szdndéka- ban all a stockholmi kor- many segitségét is i- génybe venni.

Egyébként Alindnak a svéd tévében {dlolvasott levele volt az elsdé alka- lom, amikor a kubai al- lami 6s partvezeté lanya a legszélesebb nyilva- nossdghoz fordult prob- lémajaval.

értékii dokumentumo- kat, amelyeket szamii- zetése utan nyugati baratai mentettek ki a Szovjetunidbol, tovabba azokat a levélben mep- fogalmazott tantivallo- miasokat, amelyeket hon- fitarsai kiildtek neki, szintén titokban. A Gulag-szigetcsoport, A rakosok pavilonja irdja most nepe emlékezeteét akarja hatalmas, mint- egy 6000 oldalas mun- kajaban rekonstrualni. Cime: A vdrds kerék.

Az iro egyebkeént val- tozatlanul ,,rabruhaban” kék zubbonyban és nad- ragban jar, s Caven- dish-ben azt suttogjak, hogy birtoka mélyén 600 ezer dolldros kélt séggel kialakitotta azt az erde! tabort, ahol raboskodott... Lehet, el- zarkozasa okozza a $z0- beszédet.

Szolzsenyicin 15 éven at hallgatott. A pereszt- rojka latvanyos beindu- lasakor is. Ezt az orosz diaszpora rossz néven vette tole. Hiszen az emigransok neves ha- danak legnevezetesebb- je volt. Csak tavaly ok- toberben szolalt meg a Szovjetunioban is kia- dott, Hogyan rendez- zuk be ujra Oroszor- szagunkatl? cimt mun- kajaval, amivel isrnét Oriasi vitat kavart. Itt irta meg az azota sokat citalt hires mondatot: »A kommunizmus fe- lett meghaztak a ha- rangot.”

Cavendish polgarai egyebként Szolzsenyi- cin kész6n6 szavait az innepen mar amolyan buestinak tekintik. Hi- szen kOztudott: haza- jaban a 73 éves irot fel- mentették a hazadrulas vadja alol, és vissza- kapta allampolgarsagat is. Hazatérhet. Claude Durand szerint azon- ban erre csak akkor keriil sor, ha nagy mii- vevel elkészul. Ehhez pedig még az amerikai otthon védett nyugal- mara van sziiksége. Talan jovore...

Uzlet - Elet - Aut6é - Tiiz - Betérés

egyik havannai ktilkép- viselet révén kicsempé-

Pe MAGYAR KULTURKOZPONTBAN 1991. oktéber 15-én megnyilt

j6tt az idé Uj telepek Ié- tesitésére az Uj vilagban.

Amnesty International

: pagon lopas - hetegség - baleset - és a Nemzetk6zi Vérés-

km , vagy barrmlyen més BIZTOSITAS

A tenger ana és a szélirany egyarant ked- vez a nyugati hajézds- nak. S abban az idébena klima szdzarabb volt e térségben, mint ma.

McGhee — elismeri, hogy nem sok térténel- mi bizonyiték van az ési tengeri itvonalra nézve, Euré6pa és Eszak-Ameri- ka kézétt. Azonban elte- kintve a Newfoundland északi részén levé L- Anse aux Meadows ké- zelében talalt 9. szdzad- beli észak-cur6épai ere- deti telepiilés maradvé- nyaitél, kevés a kézzel-

Alapitva 1955 - ben Cim: 29 Gervais Or., Suite 204. Don Mills, Ont. M3C 3L9 (Kézel az Eglinton Ave. E. és Don Mills Rd, sarokhoz) <

Telefon: 446-7423

-mérsékelt étel-, italdrak, ~napi menii, -rendezvények, partik, eskiivdk, éviordulék lebonyolitasa, szervezése, - "membership" kartya 1 évre $ 1.00 Szeretettel varja a

"MATYAS PINCE" Klub-étteremben

2

Orémmel jelentjiik, hogy a

KECSKEMETI REFORMATUS rae] | KOLLEGIUM GIMNAZIUMA, | a INTERNATUSA ES KONVIKTUSA

| 1991. szeptember 1-tdl ismét folytatja t6bb] imint négy évszdzados szolgdlatat. : | Eztiton mondunk készénetet mindazon hon-| |fitarsunknak, akik értékes segitségtikkel lehe-| | tévé tették intézményeink tjbéli beinditasat.

Mrs. Melitta Major manager

840. St. Clair Ave., W. Toronto, Ont.

Reservation: 608-9292 P J | = — _ Z Pree et ~

gaszorsé. 24. Hires szinész- nd (Liza). 28. Lantan vepy- jele. 29, Firddéedény. 30. A lab része. 32. Férfi ének- hang. 33. Kiesépelt gabona szemetes alja. 34. Tuzhely siidje népiesen. 36, Salte wo haldlugrds. 42. Zenei hangok. 43, Angol tagadas. 44. Nugat eleme! 46. Paro- san szoliul 47, Majd féltucat. 50. Norma ..., filmeim. 32. Lehullott szaraz fomb. 51. Néeman ald! 54. Zalatnay Sarolta beceneve. 55. Tljusin gépeinek jele. 36. Okori hangszer. 57. Tlatos fafajta. 58. Lopakodik. 89. Aztatd lé, itt néveldvel, 62. Orsza- ros Sportnapok. 63. Perceg az igéje. 68. Dedd, 67. Lam, 69. Féldet forgat. 70. Ma- gad. 72. Ruténium vegyjele.

Iskolink az els6 években még tovdbbi tamo-| | gatasra fog szorulni. A sikeres fenntartast és mii-] /kédtetést biztositand6, kérjiik honfitarsainkat, | hogy adomanyaikat a First Hungarian Pres- bytenian Church cimére - 439 Vaughan Kd. | Toronto, Ont. M6C 2P1 - jutassak el, vagy) | kézvetlentil a kecskeméti kollégiumi alapitvany | devizaszamlaraja: Commercial and Credit | ‘Bank LTD Budapest, OKTB RT 401-0915- | | 01-250, kanadai partneriink: Royal Bank of] | Canada, Toronto.

gén régies elnevezése. 59. A. A, U. 60. Maré anyag. 61! Reigli jelzdje is ichet. 64. Hozza nem értd. 65, Olajter- melo arszagok egyik szerve- zete. 66. Francia ferfinév. 6&8. Vetést clézi meg. 71. Fi- nom sajtféles¢e, 73. Szakki- fejezés.

Migediegesek: 1. Az okosnak elég. 2. Férfinév. 3. Finom diszités. 4. R. O. 1 5. Gya- kori szamitogépes utasitds. 6. Telesport. 7. Ilyen gondo-

Misszintesek: 1. Titkos Jel. 18. Jugoszlaviai magyar ird (Nandor). 19. Zoknit foltoz. 20. Eszt varas. 21. Az elekt- ronal ceyezG témepi, de pozitiv taltesti részecske. 23. Zenema hangterjedelme, 25, Olusz néveld. 26. lzomrdégzi- (6, 27. Okori varos, a filo- zOfial iskolaja ismert. 29. Lengyel lépitarsasdg. 31. 1. B. 32. Kaba. 35, Bett kiejt- ve, 37, Féldrengés sujtotia irini vdros. 38, Olasz varos tolécsapata hazankban is is- 2as is van. 8. Epyhangd. 9. mert. 39, Kalecium vegyjele. Belga varos. 10. Félig esip! 40. Tenger angolul. 41. 11. Szineszndnk volt CHIL Kénytelen-kelletlen. 45. Viv- da}. i2. Vaegy oroszul. (3. zel higitandd tiditGual, 48. Paratlanul Ietett! 14. Oszt- Aramatalakité réviden. 49. rak autaversenyz6 volt (Ni- Valaminck a netovdbbja, leg- ki). 15. Medve latinul. 16. fels6 foka. $1. Szomjolté. Magyar Tavirati Iroda. 17, 54. Metdd tirsa. §7. Nitro- Téméren. 22. Epyszerfi hor-

Elelmiszer, csomag, pénz, gyégyszer és viragkildés.

1991. december 7-én megjelent rejtvényiink he- lyes megfejtése: Hulk Hogan, Milli Vanilli, Mar- tika, D.Nagy Lajos, Samantha Fox, Koncez Zsuzsa.