Peo

F eee a ee ee a ee a FERRIS aD iano Ft aha .

iz ry ‘i 1 f

iF... |? if i im

a “ae . = r “ Tore =".8 ur = : 1. I. i pice“ 7 a my ae ow! a.T _ . . oer naa 7 are ae aa a eT - gee ot yg a uF . - . . wee so mt soe Me . rat 10: es mow . . "poe _ ee er . . . ate - a moo 1 . a 1 : ‘Fe. what "y . "Oy .

a oS a al ha Ca hl Cn ee - a . . "owe moo

yoy 1 ebay eee ie

Tae TL. oe Se ear es ea

ath sy ety ort oem anak pa,

= ie Pinata el ee

| .

a. .

iar a Fa a =

co ee ee . . “,F

t fy ee | Pe

—

-

Ti

rT. ‘whe is 771 pen 1 . . i

. . oar _ eon my . a”. . ot = , . ' _ 1 ee . . ee ee 1 = . = ares . = ‘=n 1 . . ’ aaa Lad fh a ree a. os 7 ope

- . . 1 . Ce a yh es . ne . 7 rn | * - sore 7

J

: ota

ae heimiar a ao

—_ r. fa alos . , a i ee ee bo ie et a ee ey -— . — ee . oe _. cae 1 1 . lhl ee ee ee

1. = . _ 4

= ree ee = ee he ee

8 "

ee os . —_r - . - 1 . - .

so . eee

eT a .

I

1 . . -- wae 7 . . . - = . . . . . a "4 F . . 1 ' . . a . =: er . . ae wl ard a. i 10 : . . : - sient rie ai 1 aay ”% = . Pile tee a in

. peed! eee pe | _— ma apa aad eo a oF : —_ . - 1 s sbe .

i . a1 .-. |= . os oa oat yt oo . soos . 4 wee -— me =. -_— ) oo Ls Cr a . eerie ee a ad ee el a 7 -

Viime vuosikymmenien aikana ovat Etelé-Amerikan valtiot op- pineet kayttamaan sita rikasta kulttuuriperintoa, mika espanja-

laisten valloittajien havitystyos- °

14 huolimatta varsin moninaisis- sa muodoissa on naissé us. latina- lais-amerikalaisissa maissa saily- pe. ee lon tavat ja ottaa ohjakset kastinsd, ei, 1assai nyt muu guta, Aarne on viela IHan nuori. Ejhiin tissd nyt talvella vakituista tyOvoimaa enempid tar- vitakaan, mutta ottakag apua tar- peen mukaan.” - Faloa asuftlin entiseen lapaan j& vahin erin selvittiin surusta. Heimin Hittakin puuhailtiin, mutta me’ Sitr- 4vival heinikwuhun.

Eriand lauaniaina ennen haita e- mint sanai pojille:

“Nyt lihdetain kirkole, saatte-uu- det vaatteet haihin.”

| Pojat viihin hitnimastrivat. mutta eivilt Wikoja ‘kyselleet. Niin V&hti Harjun emanti kahden renkinsii kaussa, oma porka kolmantena, kan- gaskauppaan. ‘Sie valittiiv puku- ja vacten hyviit kankaat ja sitten

mentiin rSatullin ja sovittlin, ettd

puyut ovat vaimitna magraphivaan menuessi. “Alinii maksan faskut”, Sano; emiuanita, )

Ihmisili ohh tunnonvaivaa, eth mith Harjun-emanta renkiensit kans- sa kirkolla ajeli. Olipa povarinwo- rin kortitkin xniyttiinect, e passannut doista renkii’ kotia ittia, Pitel asia olisi herattanyt niln huo- miota: kvl8 rengista tulee Harjutm sci : "

Helmin hiiipsivii culi, mutta ef niin hauskana kuin se ols: alfut jos isinid ohsi out joukossa. ~Erota titviyi iidin ja veljen Helmisti, hi- net yvietiin toiseHe nuolelie suurta p!- Hija.

Rylila jatkettiin juttua, ett mis-

Aihin tulee Harjuun uusi isinti, ei slimii muuten tulla toimeen. Naapu-

Tit tuivoivat, ett tilisi nyt sellainen muntil, joka pitiist alustalatsiaan v- hin kuritssa, muuten niiden kanssa menee kaikki pilatle. kun sielti ajna kiisketdiin esimerkkii katsaag. Ren- Ki-Kallesta ci sithen ainakuan ole, sili hiin on oppinwt karkki tafon vanhat tavat. Mutta hiinet se emin- {i val hyvinkin attaa, koska niin hyvit vwaatlectkin hiine! le Hebnin haihin hankki., . .

Ce a

Harlia asuttiin enliseen tapaan, suki terpparit ja paivelijat tekiviit kuin ania tyotdin. Ja Aarne kasvai yt miehistvi didin lempilapsena, hi- nen Ayvien ghyeittensa tukemana.

Vildentend vuatena isionin kuc- lema jalkeen tuli Harjuun vienmuu- os. Vaio of loytaayt Anninsa ja perusii oman kodin. Tilaie tdytyi Gitaa tuinen. Jytiistii toinen meni sliraan ditins? luo ja to‘nen meni hoitamaan veljensi pikku Lriaa, jon- ka diti kuoli Jastaan nakematt®. Har- juun oli palion tulijoita, rautta erat

wigpurlisten tvtot, jatka ulivat toi- -

wanect pagasevansh yhicen taloon. kun olivat vhdessi teikkineet ja kas- vaneet, sivatkin palkan -—- Elli pad st karjanhoitajaksi ja Sylvia sekii had oclth emantad auttelemaan. Kalle sai Eevertli-nimisen pojan to- verikseen, Ja ominta ol: tyytyvii. ren wuusin palvelijothin, kuten oli ollat entisiakin, Jatkuu.

“7 yh Wa * et .

ett, ‘ei.

‘isimpana

nyt. . Rinnan. timan ymmarté- reykgen kanssa on intiaanien o- sallistuminen Ete 1 4-Amerikan valtiolliseen ja. yhteiskunnalli: seen elimaadn suuresti voimistu- nut ja rotuergavaisuudet ‘tasoit- tuneet, THtd. kehityst8 valaisee museotarkastaja: Jens: ¥de 5€u-

raavaan tapaan; . _

Latinalainen Amerika kisittaa koko Etela-A merikan lisdksi myts- Keski-Amerikan ja suuren osan Pohjois-Amerikaakin, josta sen piriin on. luettava Texasin, Uuden Meksikon, Arizonan ja Californian valtiat. Nimitys _ la-’ tinalainen Amerika’ on syntynyt siitd, ettd tala alueelia on siirto- Jaisuus Eurocopan | latinalaisista maista ollut . leimaa-antavana piirteena seka Kkielellisessé ett . MUuUUssa kulttuurikehityksessi, Leima on yleensa eSpanjalainen kaikissa muissa tamin - ‘alueen.

maissa paitsi Brasiliassa;. jossa se -

on portugalilainen.. _

=:

Ennen eurcoppalaisten maa- hantuloa tala alueella . -kukoisti uselitakin eri intiaanikulttuureja. Biela-Meksiko, Guatemala, Hon- duras ja Salvador kuuluivat

maya-kulttuurin piiriin. Perusta.

uiotti inka-kulttuuri vaikutus- valtansa nykyisen Ecuadorin ja Bolivian alueelle, tolteekit, az- teekit ja taraskit loivat nitden lisaksi omia kulttuurimuotojaan. Kaikki nama kansakunnat olivat maissinviljelijéita, ja mahdolli- sesti ainakin taman maanvilje- lyskulttuurin kehtona on ollut Colombia, josta saannolliset vil- jelys- ja asutusolot ovat levin- neet sekd pohioiseen etta etelaan. San Augustinin kylass&é Magda- lena-joen varrella Colombiassa tavatut jAttildisveistokset todis- tavat jo ammcin havinneesta kulttuurikansasta, joka niinikin on haipynyt unholaan, mutta jonka kulttuurivatkutuksen jAal- kid tavataan moneila taholla niin Perussa ja Boliviassa kuin Mel- sikossakin. Erityisesti ne#ilme- nevat harvinaisen korkealle ke- hittyneinad keramiikki- ja kudon- naistomia.

Ylatasankojen viljelysalueiden itapuoliset rinteet alenivat -vailta- viksi troopillisiks] aroiksi tai aarniometsiksi, joiden vaesto al- kuaan eli metsastyksella ja ka- lastuksella, vahfisessi madrassa

kuwitenkin myoés maanviljelysta

Taalla oli padasial- WiljelysEkasvina ma- mok-juuri, joka on stita merkilli-

harjoittaen.

nen, etta se myrkyllsena yaatii

-hyvin monimutkaisen kasittelyn -ennenkuin se kelpaa nautitta- vaksj. |

Maahanitulleiden eurcoppalais- ten oli vaikea’ tunkeutua arojen

ja aarnrometsien halki. Ajinoina —

kulkuteina alivat alueen mahta- vat joet: Orinoco, Amazonas, Parana ja muut, jotka tulwies- - saan hautasivat valtavia alueyia alleen ja mucdostivat suuria jar vimaisemia, tukahuttzen kaikki

asutusyritykset. sisti slamsiden intiaaniheimot eurooppalaisten vaikutukselta ai- nakin osaksi siihen aikaan, jol- loin tam’ vaikutus merkitsi tu- hoa. Nyt nama intiaanit ovat Vahitellen omaksuneet wudenai- kaisia viljelysvalineita ja -mene- telmia, osa heistdi on siirtynyt

Tara - Seika |

r .

when te ee

a wre re , Bere ae ty se a , "tg r" 1. rrr +

7 er ee eo ae TE as eo

‘1A 1"

cee

1.174 F =Mr=a1 . ”

a ee vn 1 . ee |

# "1

a op ud t

- "Ls

. 7 7

cer ey

[ree soa

pie

7 rd

a AS fice i we ee eae er . a : wt wa Tia erage

se _ wet

JI ites eda a

ete uy

Foue . : mee le .

ee er ce we ee ee ee : a woigaat “Os

. Ly Sh theese sae tule chal tai tl seaf

ee a ee

af wars . re ae 8 . ." . ae on ' ae = iiiel aL Pl . ee em ee 0 es ed ed ey a ed

% .. i. . ue

: iu sata a Se rh be

mk a Seen, “ i oe ee ee . Site ae aa Sp LEE Se he “ 1 :

.. . ee . eee Oo

yoo

eee . : . oo wat i cer en . _ anh pid. ee ae eee 6 Pele tine! ae . . t

: gers fr 1 . . . * . cr .. " 7 [ial . nae = Betas 2 1 * Pa . Sogn Dawes pon ae hee porsie . oe ey eer nh vaednee “4s “ : . " a . . : "at .. ae 2 a hehe ay . " “ : oe ee ee :| pete a wee ee ee . Sage uw tweet ot Feat cone Lo. stay et seo . roe es ie we woe o woot. ee ais wat Ci ir aes a ee a . _ . tte oP i L “eo . 2 . rs ee es shoe ae eHan Phe ee taee a 4. ree oe be FM lay, Tota woe wn * . oe ar] "pore . . ai we a N oge woe toa hn is oo . . wet . . . .

at 1-4" i}

Tawd komeg collie, G. Getiva, Newtondrook, Ont., oii stante: ja Honey Hawley iytlasen uskallinen faveri, Aeratts huomiote ja tudi paikiiukst asket-

sessd koirandyttelyssG Torontossa.

valkoisten palvelukseen- sisd-

maan liikenteessa, kumi-istutuk-— - silla ja.dljykentilia, ndin joutuen

nvkyaikaisen kulttuurin koske- tukseen:

Ete ]a-Amerikan intiaanivaes- ton tarkkaa lukumédardéa ei tiede- t4, mutta sisdmaan harvaan asu- tukseen katscen se on verraten runsas . Puhtaita intiaancja to- Sin tapaa perin vahdin muuailla kuin Amazonin laaksossa, muttz valkoisen siirtolaisuuden ainea nathin aikoihin saakig kadsittiies- si valtaosaltaan vain miehid, ovat intiaanit seka-avioliittojen kautta antaneet vahvan osuuden sem sekakansan muodostumi- seen, joka latinalaisessa Ameri- kassa on laajoilla alueilia ylivoi- maisena enéemmistana.

- YiUaoleva koskee padsta Eteli-Amerikan: lakeuk- Sia ja metsialueita. Yuorisio- laakioiden vaestantiheys oli aika- naan erittain sturi, siell4 myds syntyivat nuo Eadonneet intiaa- nikulttuurit, jotka houkuttelivat €spanjalaisia seikkailijoita tun- nettuthin “ryGstéretkiinsd, mitk johtivat ndiden kulttuurien tu- hoamiseen. Meksike, Panama, Bolivia ja Peru olivat niisti pa- himmin karsineet. Nama valloi- tussodat maksoivat satojentu- hansten intiaanien henken, mut- ta silti jai ndille alneille elinveoi- mainen. kantaviestis. -

Jasketaan, ettaé’ Guatemalan 3,5

- miljoonasta asukkaasta 60 pro-

sehttia on puhtaita intiaaneja ja etta jaljellefiavassa 40- prosen- tissa on vahva osa intiaaniverta. Meksikossa, Perussa’ ja Bolivins- Sa.on niirukaan runsygs intiaani- vaesto, muualia sen osuus an vii- haisempi.

On itsestaan selvia, eta siella, missa intiaanit ovat cnemmisté- na, kuten esimerkiksi Guatema- lassa, heidiin osyutensa yhicis- kunnalliscen ja valtiolliseen toi-

parhaasta

- Niinpaé

™—

mintaan on jukisestikin havait- tavissa. Guatemalan 165,000 a- sukasta kasittavassd, erittain ny- kyaikaisessa padkaupungissa’on intiaanileima autojen vilindsta, valoreklaameista ja muista mo- derneista ilmiGisti huolimatta hallitseva. Pdéakaupungin lansi- puoclsen maaseudun vaest6 an- kin lahes sataprosenttisesti puh-

faita intiaaneja, jotka verrater. - nykyaikaisen naan viljelyksen

ohessa harjoittavat korkealle ke- hittynytta kotiteocllisuutta. Mek- sikossa ovat intiaanit moneen ot- teeseen voimakkaasti ja jalkia jattavalla tavalia puuttuneet maan olojen kehittymiseen ja Mmuovaamiseen. Meksikon wn- simman historian pystyvin presi- dentt: Benito Juarez oli taysive- rinen zapoteekki-intiaani, joka kohensi heimolaistensa. asemas laajan agraarireformin ja koulu- uudistuksen avullia.

Nykydan alkaa olla yleisesti tunnustettua, etta monella lati- nalaisen Amerikan valtiolla on intiaanivadestissaan arvokas ja p¥ysyvainen voimatekija kaikilla elaman atoilla kunhan se noste- taan. siitd tietamattémyyden auosta, mthin se atkanaan sorret- ttin.« Varsinkin kouluolojen ke- hittamiseen” on tAssi mielessii pantu suurta painoa, Naissa pyT- Kimyksissa ovat Meksiko ja Pertt

. kayneet etunendssaé ja saavutta-

neet huomiotaherdttavia tulok- sia. Esimerkiksi naiden maiden tiede-elamiss& on intiaanien pa- nos Nopeasti kasvanut ]2 eraiilii aloilla jopa sUmeaanpistiva.,

Luonnostaan intiaanit ovat o> Yykkaita ja sitkeiti.

intiaanien Parhaisiin tuntijoihin kuuluva’ ruotsalainen Erland . Nordens- klold on teoksissaan lakkaamatta korostanut intiaanien luovan. miclikuvituksen voimaa ja hei-- din kekselidisyyttiin. Aihectta eiviit maahan tunkeutuneet es-

Pee et ee eed eee i ae es Ta #

ee mee ea . “ . : ' aL ge gti tee : : 1 ri 7 zhi

. see oe oon - 4 ee

le rl “ _- at r

ase ee

a ai ‘cEIE

77 1 »

ee .

eee thd =

woptiy te

abot. re Lok

Pe “ron ™t ae

a he " "' | 47 ST a a a, oid 1 h- r * " 13 | et 2 ; b . ro: i tet ll es 2 i i Tel

4 ee

1 . —— os mo ot rout . or . . oa . mi. a ene A . : he ee Cae oot . ae 2 aw apne, ' r= age rn ee A r . a a op ye a rae . : ' ' . : Seas fee “a "aed oe 4 . " op eas .* roto ! opis Ly ae, 7 = . .

: . om | = 5 ‘ = ' —" ._ . 4 " : 1 ee ee ==, 5 +": al ee rl = + + on mm ee = eee TT : nT ie 274 1 4 oes 1 . eo . oo -" - m4 a) el ae a a a ee oe ee La, rir oe I bales te le a a a i oye i Ramm a a Bae Phe ta.t. .

- fF oe . =A, . "a ra, . . . oo, Ly . 0 i | Sage = rt . oat . wat set Soo mg . 7 oe Ray . . ee 4 "4 . . 2 . . ™ =, a . . _ . . . = 7 7 er) tele a .

os " Le eo : ae a nh - = fal 7 a, ot i 1 os ri * E oath hae Oe oe be " ie , ah . J? er. aa ae “a - wane te F . pow Tl ela, . ! . . . wo . ' “! . . a ; -. . oma a : 1 ; . .. : . 1 7 . :. _ er ! oo: ! 1 = | r 5 ' See i PE ee = . i= . . _ . * 2 = tot es og i os a . "a. : ond ae . oa . . a il . . “4 . . igen iy vo pee Data toe ame ta ..

- — - os . Po .-_ fame es an. . er: i mai * pe Lp ee . Aare: par me a oe

ea ket 2 . a wet