} : Béldy Béla |

| Gerald Ford, az Egyesiilt Allamok alelnéke ( és Hugh Scott, a republikanusok szenatusi ve- ) zetdje meglepé nyilatkozatot tett a megelé- { z6napokban. Mindketten azt mondtak, hogy a ( , kilén-iigyész”’, kiidtszék kezében lév6 bizonyitékok teljes mér- , tékben felmentik Nixon elnékot minden Wa- | tergatevad alél.

OO TRET ESE EEE EEEIEE

demokrata kopok, mielétt alelnédki megva- lasztasat egyhangulag javasoltak. Cselekede- teiben, pénziigyeiben, jellemében egyetlen ap- { r6 foltot sem talaltak. Nem valdszini: tehat, : hogy hazudna, ha az Elnékot a legkisebb mér-

WE ee OEE

szenator a tiszta ember mAasik mintaképe, nem hazudik meg Sam Sachs kedvéért sem. ) Hogy mik ezek és mennyire igazak ezek a { tisztaz6 bizonyitékok, még nem tudjuk, mert } a Fehér Haz foemberei — kéztiik Haig négy- ) esillagos tabornok, St. Clair, az Gj szakérté lgyved, s a tébbiek — nem akarjak egyelore nyilvanossag gra hozni azokat. | De az a hisztérikus hajsza, ami most Nixon | lemondasat kéveteli, arra utal, hogy a vadas-

VibMnpinriens etfs

eM

LE EEE

“eh ipapalasapbr Es

} Nixon artatlan, kilénben nem a lemondasat, { hanem az elitéltetését kévetelnék. ( van valami ,,sinister’ — Haig kifejezésé- vel élve — ebben az egész ugyben. Van vala- ' mi ,,aljas szandék”’ a sz4zad legnagyobb po- »® litikai botranyaban és ezt az aljas szandékot ) valaki vagy valakik mesteri professzioniz- . mussal alakitottak at tamad6 er6évé. Mast ta-

LS POT Ce MOO S(\ (©5800 8B

: » ) lan elsépért voina ez a gyilkos szandék, mast, } j 5 aki nem tudta volna, hogy semmi biint nem ké- ry b Vetett el sem az alkotmany, : sem a nép ellen.

) Nixon kemény ember, aki Allta és tovabbra

( sza nem it azokra, akik elhajitottak.

) a baloldali média és annak politikai sleppje ad kozre és ez mind — Nixon-ellenes. A Fehér | Haz nyilvan nem akarja nyilvanossdgra hoz- { nia tényeket, hanem megvarja a birésag dén- }. tését. Igy: nem 6 védekezett, hanem a biré- { sag déntétt. Ez a bumerdng nagyobbat iit a : | vadaskodok, ferditék, hazudoz6k fejére. De az ) is lehet, hogy egy mélyebb ok lappang a hall: {gatas mégott. ) Tébbszér eléfordult mar az iigyben egy meg-

. Shatatbrattente tee PV co De 1 Poo COLELLO Ogi <i

egy ,alkotmanyellenes”’ esinyt fujtak fel s6-

q koze sem volt, hanem, hogy az orszag bizton- q séganak kérdésérél van i S76, amit ‘Eppen annak

é | gattak el, ameddig lehetett.

} Allamokat akarta lebunkézni, ha egyelére nem { is fegyveresen, hanem papiron és széban. A

( fegyvera masodik lépés lett volna.

wy alamiye! tisztaban kell lenniink! Amerika-

- Milovan Gyilasz, » Beszélge- marsalljai, tések Sztalinnal” ciméi kényveé- ben észintén megmondja, hogy mi a véleménye Sztalinrél, a kommunista carr6l, akit csak hédolattal és dicsérettel lehe- * —__ tett megkdézeliteni abban az id6- ben, amikor a habora mar gyéz-

tes befejezése felé kézeledett. . Hangsiilyozni kell, hogy Gyi- lasz, aki emberileg tiszta és ideologiajaban rajongo kom- munista volt, korabban tiigy te- » kintett Sztalinra, mint egy fél- ~ istenre. Amikor megismerte és - belelathatott ennek a szornye-. tegnek a lelkiiletébe, ebbél a esodalatbél fokozatos kiabran- dulas, majd teljes megvetés alakult ki. Gyilaszt késébb tobb. izben bebérténézték Titéék, mertbiralat ala vette a kommu- nista paértot, annak emberte- lenségeit és lélektelenségét. _ Amikor még Tit6 kedvence volt, _ _megbiralta az orosz Vérés Had-— ‘sereget, amely Jugoszlaviaban

is — tehat sajat hi sz6vetsé- © a gesének teriletén is — rabolt © — és néket becstelenitett meg. ~Amikor egy. ‘Kildéttségben — _ Moszkvaba kerilt és részt vett _ . Sztalin. eayik vacsorajan, az

még kevésbbé.

- ; / te téle ext a nyilatkozatat. ‘Cyl ms lasz igy irja le eat a beszélge-

2 Egy. ‘idomtalan torpe jart_ az z ayanyorotty Aopen ands Hira .

| h UW mer an 4

Leon Jaworski és a nagy es-_

Fordot heteken keresztiil vizsgaltak mohé.

' tékben is biindsnek talalna. Hugh Scott, az6reg |

| kodok is tudjak, vagy legalabbis érzik, hogy >

) is allja a hajszat, amig az sumerang kent ViSZ-

Tudni nem tud az ember tébbet, mint amit |

{ foghatatlanul fogalmazott, halvanykontaru — ( feltevés, hogy itt nem — vagy nem csupan — _

-) tet bintetté;-amihez Nixonnak-nyilvan-semmi. ‘ebben az tigyben,’de hogy van. benne szerepe,

bolas, a destrukcié, az egyetlen nagy ellenfél | " — Amerika — letérése természetes céljuk, amit még Szent Uljanov préfétat6l, a kecske-

_— 4 | / | A mafia professzionalista tevékenységével : | ; allhatunk szemben, valami olyan mafiaéval,

| amely nem Nixont, hanem magat az Egyesiilt

- Oszinte vélemény Sztalinrél

-megrészegilten a | @ vodkat6l meg a gyézelmekt6l, fél Euroépat mar a labuk ala tiportak és 6 nem kételkedett abban, hogy a kévetkezé fordu- léban a masik felét is letipor- jak. Tudta, hogy 6 az emberi- ség térténelmének egyik leg- kegyetlenebb zsarnoka. De ez legkevésbbé sem aggasztotta, -mert meggy6zodése szerint 6 vitte keresztil a tortenelem akaratat. Lelkiismeretét nem nyugtalanitotta semmi sem, barha a nevében és parancsa- ra milliédkat pusztitottak el,

_ barha legkézelebbi munkatar-

-sainak ezreit gyilkolta is meg

mint arul6kat, mivel kétség-

bevontak, hogy az orszagot, a

-népet a boldogsag, az egyenlé-

ség, a szabadsag felé vezeti.

A kiizdelem veszélyes volt,

hosszti és alattomos. De siker- |

rel jart, a siker pedig az igaz- sag egyetlen ismérve! Lelkiis- meret?_ Létezik-e egyaltalan?

Nem, a lelkiismeretnek nem

juthatott. szerep az 6 filozéfia-

_ jaban, eselekedeteiben pedig

iit

vis SZ, ‘ q

ban (és masutt is) Nyiizségnek a kommunista -kémek és szabotorék. A Szovjet mindent elké- vet, hogy tonkretegye Amerikat: katonailag, sorban sokbillio dollaros gazdasdgi piécdival is, amelyek a rogyadozé marxizmust Kellene hogy talpraallitsak. Szerencse, hogy ez utdb-

bi a Kongresszus jézan elemeinek segitségé- |

vel majdnem (még nem véglegesen) meghiu- sult. Jott tehat a megfélemlités, az amerikai demokracia ésszeroppantasanak, Nixon el- tavolitasanak frontalis rohama.

Emléksziink még McGovernre, aki a kato- }

nai kéltségvetésre csak egy kis zsebpénzt: akart engedélyezni, amikoris a Szovjet egy estzlival tankre létte volna Amerikat. Emlék-

sziink az Ellsbergekre, akik hadititkokat pasz- |

szoltak at a sajtonak, Allitélag a szovjet ko-

vetségnek is, a liberalis demokratak és repub-

likanusok partizan jajveszékelésére, hogy a

Watergate-betérés Amerika térténelmének

legnagyobb szégyene volt, amit csak a Nixon- rezsim végleges likvidalasAval lehet jovaten- ni.

lichmant kigolyéztak a k6ézéletb6l, mert véd- tek azt, ami még megmaradt Amerika fegy- vertarabél: az elnékség vilagpolitikai erejét.

Meg nem felejtettik el Kinat, amit Nixon - .

hozott kézelebb a Nyugathoz, azt, hogy Nixon

-befejezte Amerika szamara a demokratak

vietnami haborajat és hazahozta a katonakat | és hadifoglyokat, amit Johnsont6l hiaba kéve-

teltek. Hogy megprébalt — sikerteleniil bar {

— tisztességes atom-egyezséget kétni az oro- | szokkal, hogy a H-tiizézon lehetéségét kizar- ja, hogy a gazdasagi életet rendbehozta, s a dollar most mar szinte veszélyesen emelke- { dik a kilféldi piacokon, hogy békét kezdemé- nyezett a Kozép-Keleten huszondét év periddi- kus mészarlasai utan, hogy az olajiigy likvi- { dalasat a kiiszébiinkig hozta és . .igytovabb. } Dea mafianak, ennek a titokzatos vezérkaru, , aljas szandéku”’, de nagyon eredményusen miikéd6 gengnek mindez hiba, bukas, kataszt- rofa volt — és, hogy ezt a média, akar génjei-

ben hordozott gyiiléletbél, akar az érd6g kéz- | : | teg virdg és rengeteg szin. Itt

remikédését is igénybevéve igyekezett (ko-

moly sikerrel) belepumpalni a feliiletes kozvé- : . : leménybe. :

A bumerang mar visszakanyarodott amafia $ felé. Azt reméljiik, hogy végleg kiiiti ezt a sd-—

tét dsszeeskiivést a porondrél és visszaadja _) zem, pedig kimondana: nines

Amerika énérzetét az amerikaiaknak. A Szovjet hivatalos. szerepét nem ismerjiik

abban egy pillanatig sem kételkediink. A rom-

szakallas kis Lenintél érékéltek és azéta ri- |

- tualis valldsossaggal kévetnek.

A bumerang visszait. Elészér a washing:

toni mafiara, azutan annak moszkvai patro-: -nusaira.

Nem is lehet méakenpen: Ez az ‘isteni igaz-

sagszolgaltatas torvenye. Oe hes

dalommal szemben félényben

, Ezutan Sztalin a Vorés Had- sereggel kapcsolatos nézetelté- rést firtatta. Kijelentettem, ta- vol alit télem, hogy a Vé6rdés Hadsereget megbantsam, de fél akartam hivni a figyelmet

talansagaira és azokra a poli-

szamunkra okoztak. Sztalin félbeszakitott:

vasta Dosztojevszkijt és ugye, az ember lelke, pszichéie, bi- zony, bonyodalmas. Nos, kép- zeljen el most valakit, aki Szta-

— a sajat hazaja elpusztitott foldjének ezer kilométerein ha- tolt at, bajtarsai, legkedvesebb emberei holttestén keresztil! Reagalhat-e normdlisan az ilyenféle? Es mi van abban -olyan szérnyii, ha a borzalmak _utan egy asszonyt kivan meg? Maga eszményinek keépzelte a Vorés Hadsereget. De nem esz- ményi, nem is lehetne, mégha ae soraiban nem akadnanak biin6é-

Tudjuk, hogy a hazafias Haldemant és Ehr- 4

egyes vérés katonak szabaly-

tikai nehézségekre, amiket ezek

— Igen, félhivta. Tudom, ol-

lingradt6l Belgradig verekedett.

GABOR ARON, mire ez a re- mekbe késziilt cikke, a nagy- sikerii Sivatagi Szinjaték befe- jez6 kézleménye az olvasé kezé- be keriil, mar repulogépen itl és —- DélafrikAba tart. Két hé- napig nélkilézziik frasait, hogy utana egy szAmunkra egészen ismeretlen tajrél és népességrél Szamoljon be a Kékijsag ha-

sabjain. A Sivatagi Szinjaték ingalmas, érdekes, szines so- rozata utan, amely az olvasék kedvenc irdsAvé valt, aprilistél kezdve a fehér-fekete orszAg életér6él olvashatunk talan még ennél is izgalmasabb, aktuali- sabb és — emberi lefrast.

Jo utat kivanunk a kiv4lo iré- nak és hadd valljuk be: — egy kiesit irigyeljiik is azokért az élményekért, amelyeket Afrika déli részén szerez. De... két

honap milva mar mi is része-

sitliink bennitk hosszabb soroza- tanak heti cikkeiben! | Ps © UNOM A DOKTOR ES A

DOKTOR-DOKTORT. Hamisi-

tatlan németek. Kivilrél fa@jjak a Lenin-idézeteket, minden adatot feljegyeznek és kérde- zik, hogy milyen magasan re- pilink és mikorra érkezink Ashabadba. Id6énként egyszer- re pillantanak az 6rajukra. Ale- sandra Nikolajevna is unja

Oket, de készségesen felel. Ta- -lalomra, de irjak. El sem kép- zelik, hogy vannak pillanatok,

amikor Alexandra sem tolmacs és hivatalos kiséré. Feketehaju, feketeszemii helyes kis ember- ke és hosszi percekre kilép a

-$. hivatalos szerepbél. Homlokat { az ablakhoz szoritja és suttog: >) -milyen szép az odzis! Tényleg { szép. Fehér falu, laposteteji

kis falu kéril palmaerdé, renge-

sziiletett, a nagymama most is itt él. Régen volt naluk? Séhajt:

} nines ideje, pedig olyan jé ott { lent. Mezitlab jar, a baranykak-

kal jatszik és... ? Nem kérde-

| azugsag, nines szinhaz kori- tte. Még olyan az. “élet, ami-

életrél mesélnek. Nem arrél, amelyet az idegenvezetdi és tol- macs f6iskolan tanitanak. Az évezredesr6l, az igazirél. Reg- gel tovabb megy a karavan, de a sok érdekes hir napokig téma: hol, mit miért 4rulnak a sivatagi vasarokon. Maskor olyan hir érkezik, hogy az 0j csatorna hamarosan eléri az as- habadi hatart. Megérkezik a viz

—@s eltiinik a sivatag. A esator-

na mentén tj kolhozok alakul- nak...Ha kérdezném, azt is elmondana: a sok ezer éves oazis-élet is eltiinik és kolhoz kézpont, parthaz, hatarorségi

laktanya épiil. A nagymamat

is kitelepitik a fehér falu, lapos

fetejii agyag hazbdl, ahol egy-

szerii volt minden és a hazug-

sag sem volt napos vendég. Eb- ben a pillanatban nagyon mesz-

sze és nagyon kézel jar. Ara-

nyos, melegszivii emberke. DE A DOKTOR-DOKTOR

KERDEZ, és Alekszandra Ni- kolajevna gépiesen ismétli a

leckét. Nyole hénap milva az Amu-Darja vize eléri a Kaspi-

tengert és a palmafak tévében hal és madartani intézet kap

helyet, mert az Gj csatorna kar-

bantartasaérél a halak és a ma-

darak gondoskodnak. A két né- met leirja, aztan radébben, hogy nem érti. Alexandra mo- solyog és elmondja, hogy a Ka-

rakum-csatorna kész szakasza-

in olyan problémak jelentkez- tek, amelyekkel a tervezésnél ‘nem szamoltak. Elészér a vi- zipockok iizentek hadat az tj

1974. februdr 2

lyen szaz vagy ezer éve volt. _ Este karavan pihen meg a falu —szélén és burnuszos férfiak az

Koltéket ihletett meg szemé- . lyisége. és dicsditésére zeneka-

_ rok és kérusok harsogtak kan- tatakat, kiilénbézé intézetekben © ‘filozéfusok kéteteket irtak. mon- _ dasairél és a martirok az 6 ne-— -vét kidltva haltak meg a vér-_ padon. Most pedig gyéztes ma- ki radt nemzete és a térténelem . _ legnazyobb heportiaben, Ha-

206k is: hiszen kinyitottuk a bor- ténajtékat és mindenkit beso- -roztunk a hadsereghe. Volt egy érdekes eset. Egy piléta-6rnagy : megkivant egy not, viszont egy lovagias mechanikus ano vé- delmére kelt. Az 6rnagy revol- vert” rantott: ,Te civil vakon- ~ dok!? és lelotte a lovagias me-

‘toltésnek. Millid-milli6é alagutat ‘fartak és megszoktették a vizet.

nem illik a mosoly és a mete stilus: de a szovjet tudomany -megtalalta a pocokinvazié6 el- lenszerét. Olyan héja fajtat te-

-chanikust. Az é6rnagyot halalra ae ‘itélték. De az iigy valamiként psaviian tar-

—Azéta— nem ‘sz6kik meg a cSa-

(: te a orue "bh hie a isle tal véde-

Ahogy folytatja, ahhoz mar

févaroson. Fele kész, felét még

: lepitettek a csatorna mentére, épitik. A miniszterben i iS ByOZ a

amely a pockokat pusztitja. hogy d6élt Sssze 1948-ban két

torna vize. Ujra kacag: a poc- . hozza, de tudom a szovjet ajsa-—

kok utan kiilonleges sAsfajta , notte be a medret. Hozza olyan — - Sértin, hogy a kotrohajok i is el- akadtak. Hangja fijra a téma-

tak, amely vizi sassal él. Azé- ta vigan jarnak a hajék, hiszen mar Lenin elvtars is megmond- ta... A két német egyszerre fejezi be a lenini bélesességet: a kommunizmusban olyan tudo- manyagak sziletnek, amelyek- re eddig sohasem gondolt az emberiség. | Gyorsan pereg a sivatagi szinjaték. Az ashabadi repilé- terrol egyenesen a viziigyi mi- niszterhez hajtunk. Az eredeti forgatokényvben valészinileg az all, hogy a miniszter széles mosollyal fogad, teaAval kinal és tévirél-hegyire elmagyaraz- za a kétezerkilométeres tj csa- torna térténetét. Ehelyett? Di- hos. Kihallatszik a varészoba- ba, hogy a pokolba kild vala- mennyiiinket. De nincs semmi baj. En nem hallom, a két né- met nem érti és a fiatal tirk- mén titkarné udvariasan kézli, hogy a miniszter elvtars rovid- ke tirelmet kér, mert éppen Moszkvaba telefonal. Varunk és ahogy a forgatékényv ilyen ese- tekben eldirja: hasznosan télt- jiuk az idét. Vorhenyes képii tirkmén traktoros fényképét esodaljuk. A Legfelsébb Szov- jet Tandcs tagja és orszagos bajnok. Az elsé értheté, a ma- sodikat Alexandra Nikolajevna tolmacsolja és a németek jegy- zik. A esatornaépitésnél a vér- henyes buldozere emelt ki leg- tébb kébmétert a sivatagbél és halabél a tiirkmén f6varos né- pe képviselének valasztotta. Egyhanguan, oriasi lelkesedés- sel, Nekem elég, a németeknek kevés a magyarazat. Pontos szamot kérnek, hogy éssszeha- sonlithassak a kelet-német bul- dézeresek teljesitményével. _ ALEXANDRA NIKOLAJEV- NA hasszamot k6zél, de szeren-

cséjére feltarul az ajt6é és a tiirk-

mén vizigyi miniszter, a Kara- kum-esatorna épitésének leg- magasabb parancsnoka All elét- tiink. Sz6 szerint. Két méteres, bikanyaku, javakorbeli orosz. Arca napsitott, eserzett, hang- ‘ja recseg és betélti:a szobat. Lehet, nagyszerti szakember, kitiind miniszter, de fegyelme- zetlen, rossz szinész. Kereken kijelenti, rosszkor jéttiink, mert az egyik buldézeres brigadhoz megy a sivatagba és csak hol- nap este jén vissza. Addig néz- zuk meg, hogy épitették ajja Ashabadot a nagy féldrengés utan. Ha érdekel, Alexandra Nikolajevna megmutatja a ru-

gos hazakat, amelyek akar-

milyen féldrengést kibirnak.

Alexandranak és nekem meg-

felel az ij program, de a néme- teknek nem. A doktor-doktor nylon irattartét haz el6 az akta- taskajab6l és a moszkvai kil- igyminisztériumban osszealli- tott utitervet mutogatja. A mi- niszter ra se néz a pecsétes pa-

pirra, a nylon irattartét vizs-.

galja. Emberi mozdulat, de a németek nem fogjak fel, hogy valaki kilépett a hivatalos sze- repb6l. A szive hasad a nylon vacakért. Bikanyaku, 6rias gyerek. De esak pillanatra. Az- tan visszaloki az irattartét és ujra recseg a hangja. A minisz- térium programja kotelez6 és ha kedviink tartja vele mehe- tink. Sajat felclésségiinkre. Magyarazatul hozzatesii, a Si- vatagi nap és a sivatagi éjsza- ka veszélyes. Ahova megyink, ott nines étterem, nines szallo- da. Faraszt6, nehéz munkate- rijlet.

Nem szélok semmit, mert tu- dom, hogy nem tréfal. De a dok- torok nevetve mondjak: ilyen eshetéségre is felkésziiltek. Ki- nyitjak taskajukat és ésszehajt- haté fileckalapot, kekszes cso- magot, teas termoszt haznak elé. Kellemetlen esend. Varom mikor kép a miniszter, de az illemszabalyokhoz ragaszko- | dik. Mérgében mosolyog. Fé- lelmetesei. N yitott terepjaro- val robogunk végig a tirkmén

kételesség és elmagyarazza,

perce alatt a varos. Nem teszi

gokbél, hogy harminenyole- 2

a az ajjaépités: koltseget :

| Kanadai | Magy arse |

ként sz6ra felkapom a

az Amu-Darja vize. Es nem ku-

_niszternek, de nem értem. Fel- -b6g a motor és indulunk. Az

3. | :. olda

a fajem, : mert Szibériaban. kéromkodva _. dolgoztuk végig az ,,onkéntes’”” segitség vasarnapot.

ELHAGYJUK A VAROST,. _ a sivatagban robogunk. Eget oe anap. Anémetek felteszikafe- hér kalapot, Alekszandra szé- les kendét borit afejére,a mi- niszter és a sof6r a sivatagi — szovjet hadsereg terepszini. »eserkész” kalapjat veszi eld, esak én tlék fekete-fehér ki- esinyke tizbég sapkamban. Va- rom ki veszi észre, hogy a kis tékfédé6ben elébb-utébb nap- szurast kapok? Alekszandra Nikolajevna. Kézelebb huzédik és a kendé felét ramteriti. Sze- rep, vagy kicsinyke emberség? Nem gondolkozom rajta. J6l esik. Alig figyelek a miniszter- | re, pedig érdekes, amit mond. Azon a jelzésen fut az auténk, amelyen majd a csatorna épil. Egyelore hosszt nyaku szamo- zott oszlopok mutatjak aziranyt és egy felborult, homokbaful- ladt ciszterna-aut6 azt, hogy a sivatagban nem mindig siit a nap. Néha fekete homokvihar takarja el az eget és jaj annak, akit elér. Mint a ciszterna-auté soférjét. Harom napja szakadt ra a végzet. Mikor felborult az _ autoja, gvalog menekilt. Hova? Még nem talalték meg a holt- testét.

Az épitési ,objekt”’-en nyole buldézer dssa a csatorna med- rét. Négy ide, négy oda jar. Temposan, ritmikusan. A né- metek fényképeznek, jegyez- nek. Pontosan felirjak: negy- ven méter széles, két méter mély arkot asnak a gépek. A tébbit majd a kotréhajék inté- zik el. Addig mélyitik a med- ret, amig az agyagréteget el- érik, Innen mar nem sz6kik el

lissza. Otezer éves alom utan bévizii, Gj folyé szeli at a siva- tagot. A miniszter mar a viz- kébmétereknél tart: mennyit ontoznek el beléle a kolhozok es mennyl marad a kézlekedés- re. Szeme csillog, hangja sem recseg. Az ember tesz szamve- tést, hogy megérte-e a negy- ven év, amelyet a sivatag vett életébol. a.vizért. Még abban az idében kezdtek... Megall. Nem tartozik a szerephez, talan az emberhez sem, amikor sok volt a rab, kevés a talieska és még kevesebb a kenyér a tirk- mén csatorna épitésénél. 1926- ban. Ahogy ijra megszélal mar | mellébeszél és a hangja is re- eseg. A flatal szovjet technika még gyenge volt a végtelen si- vataghoz. Vagy a kegyetlen si- vatagi nap volt tal erés az el- esigazott, agyongyétért ember- szazezrekhez? Nem beszéliink rola és a ket doktor talan nem is tudja. Mar azt a torténelmet tanultak a kelet-berlini {6isko- lan, amelyben nem rabmillidk, hanem korszeri gepek es s kor- ‘szerii technolégiak épitették a Szovjetunidt. | EPPEN ,,PEREKUR-t”, cigarettasziinetet tartanak a buldézer vezeték. Izzadtak csapzottak, akkordban dolgoz- nak. Hiadba kérik a németek, meséljék el, milyen érzés az, amikor valaki térténelmi fel- adatot teljesit, rank sem hede- ritenek. Védorbél isszak a vizet, kimeriltek. Csak a legfiata- labb veti felénk: pr6ébaljatok meg. Megprébaélom. Felma- szok a Sztalinyecre és a vezeté helyére il6k. Eget a vas, éget az ilés. Legkevescbh 70 fok siit a vaszontet6 alatt. A le egeny nevetve mond valamit a mi-

els6 kérnél tempéhatranyban vagyok, a masodikban mar szinkrénban jarok a tobbiekkel., A néemetek tapsolnak, a minisz- ter mosolyog, a buldézeros le- gény mutatja, lefekszik a kere-

sik a homlokukat: bolond va- Byok. Hee dstghan fi une amir

ezer halottat szamoltak éssze ha mi Ve a féldrengés utan, Helyette | ar- Ni la a gé —rél beszél, hogy a szovjet nD

egy hét alatt énként adta ossze :

kes bédéban. Mit csinaljak? Megalljak? A legény mar nines sehol és a miniszter is elindul az arnyékba. Csak Aleszandra all az Q] meder peremén, az- tan elszélitja a kotelesseg. Tol- macsolni hivjak. — A partnerek ujjukkal bokdd-