” . . 3s 7 1 7 1 o# 7 . 1 - 7 . . - . an . = oo Fria ieee) wel ee a : 1 j . : 7 . ee S : n, . adi =F.

y | holts,

| “den maj. Insberga komand8tais, Ddija

tera i. arn

att EARS sea aca Ms

i

CER E RET ate el

Septipu valstu memorands tens Apvienotajam naécijam

SOTNIS DR. O. GROSVALDS UZRUNA TAUTIESUS LATVIA

Mis Parizes lidzstradnieka spectalzinojums

1 | Kamér UN poitiskaja omisija abu — paidigo bloku parstavji krusto Sképus}

- par ASV kongresd pienemto _ ,,sav- starpéjas drosibas" Hkumu (100 milj. dol, asignéjums), Latvijas, ene

‘Kur paliks DP dokumenti ' " Apvienoto naciju bég}u augsta ko-}

-tisira parstavis Vacija Amolds Ror- kura birojs iidz Sim atradas | Bonna, ar 1. janvari paircélis to uz Bad. Godesbergu, Kélnerstrasse 89/91, . alr, Bad. Godesberg 5928. Birojs 6a- cig izdot. mérieSa informacijas bijete-

“nu, kus -zino par visu jaunako vacu. likumdosana, kas varétu skart UN

“béglu augsta komisara. mandatam pa- ‘kjautos Béglus, ka; arl sniegs béglus interesejosu jnfomméaju par stan ‘apripes uc. nozarém.

Béglu augsté komisata BAK) ms

. TOS” “principa: . near apstrddat ne

vacu ‘béglu individudlus gadijumus

= dokala plaksnd, tomér atzits par lret- sevicki nozimTgos ga ijumos :

' derigu jejaukties, seviSki ja ruma par izrai- diganu vai izdosanu, klajiem tiesTbu | parkapurhiem, tapat .svarigos gadijw- mos, ko: lokdlos. ietvaros nav ftespé- jame atrisingt: Pat {Adiem ieteioams

got tied BAK parstavim, pievieno-

oe jot vajadzigos. faktu materialus.:

Bag]u augstais , komisats vienojtes ‘pimemt visus IRO tokas esosos. do-

e ‘kumentus, kus attiecas uz parvieto- tim personam.

Pagaidam - tos depo- . nes. pie BAK parstevja Bad Godes- ‘berga, bet par dokumentu galigo no- vietojumu. vel 'notiek sarunas. Tos pa- redzéts gakartot sava veida biblioté- ka, “kur tie bits pieejami tikai uz to

i tiesiyam persondm.

. + Ka inférméjust Bonnas ariietu mi- nistrija, Ristumvacija | janvarl - pare- dzot natificét -starptautisko bég}u kon-

“venciju,. ko. Bonnas valdtbas Hetve- + dis ates : parskaii}e e panel

| Lielbriténijas zipas

Dievkalpojumt: Dievkalpojums Londonii, pray... Kristus bazn., Montpelier Place, pi. it. | Latvlest Miera draudze Londond, priv. E | ' Bergs, draudzes- vakara, 10, Fairfax Rd., 9. fanv. pl. 9) Kanadas mac. H. Hartiga Te- -ferdis: Kanada un tas baznicas dzfve fanglu valodal; téjas galds, — Kristits: ale Maris Rozitis, | Vidusanglijas dsiitia: mic. E, Sarkanbab- ‘dis, Lesteras latvieSu skolas eglites vakars ar

-bérnu apdavindSann, draudzes 2838, 6. janv.

pl. 17, t&jas ‘galds un rotajas; ieeja pret ria- _ dojumiem latviedu skolai. Ziemejanglijas-Bradiordas draudze, mic. ‘R . Abollng, - — Kristlta: Aija..Vija DiSlere, — — Laniati:. | Jnis| ; ar Ver. Krauzi.

OR G) KORS

Bala turpinijums sniegts visparéje

| frontes ativokjz rakslurojums Kure zemé 1944, g. Ziemsvétku priekSvaka-

|. Ya, kB arf sfki dati par kadju norlsi 23, am 24, decembri. . Rakst§ sastopam

valriku pazistamu miisu kaptavira vatdus un soll. pa spilm irsekojam kauja mame. vislem ftuvas vietas.

gada 22, decembri. pl. 24

TO, divizijasienéma frontes iecirkni | ~ starp, Anneniekiem un Peturiem. Di-

-vizijas dajas bija novietotas Sadi: laba sparna 6. grenadieyu pulks (44,) aT piedalito 19; fiziliery bataljomu, Ee -vizijas =centra iecirkni 2. qren. p. (43,) starp Lutiku. mesarga majam un

Bérzbeki, Sa-pulka Il dtl. abradas di-

Vizijas. tezervé Mezmalos, Priezusar- ga rajond. Divizifas kreisa sparna 1.

| | 9Pep. p. (42) starp Bérzbeki un Pecu-

riem., Pa labi mo 19, div. atradas vacu 93, div., bet pa kreisi vacu 21. — Luftwaffen Felddivision, kas sastaveja

“no. lidlauki zemes personala: karavi-

tiem, 21. div, bija pakjauta latviesu 7, gren. p, (106.), Tas bija saforméts

ice, dazu robezsargu pufku - atliekam un ienéma iecirkni starp Krimmesiem un Sudmafiem,. Artilerijas grupéjuma

bie: tieSam pabalstam — 6. pulkam.

= art. p, Viens divizions, 2, pulkam — trs, 1. pulkam 2, art. p. vieng divi- tsk Pareéjie vieglie divizioni, starp

, ” norikoti vacu 21, div. atbalstam, - | 2. Kaujas norise. 23, ‘decembri pl. 9 sakds krievu

| * artlleriska sagatavosana visa “19.

| audienci

‘su siinis

juma.

_E, Baras, 6. saat: |

tobri.

ete 7a, 775.

Jins Brants ar. Mariju laa un |

| vétijiem visa taktiska dzijuma. Stavoklis Kurzemes cletoksni 1944. | : | {nas kievi saka ucbrykumu Sudmalju

Igaunijas sitni, ka: ari Polijas. Unga-

rijas,' Rumanijas un Cechosovakijas nacionalo komiteju parstav]! panakus, pie UN | generalsekretara vietn, B. Kohena, kam 20. decembri

| iesniiedza kollektivu notu reizé ar ko- pigu memorandy, ka ari atsevisku no

katras augeminétas tautibas, par ma-

Sil deportacijam, kufpas Sais. zemés no-

tikuSas um vél turpinas,

Pé&c audiences. turpat Saijo nil mil-. QO. Grosvalds Latvijas kovespondentam izteicas: ,,Mr.

‘Parizé Dr. Kohens }. © sabi orientéjas Sint jauta-

da veida. eventual varéty to. 1erosi-

nat un iztirzat UN kopsapulcé Tesp. attiecigajas komisijas. domam, $i jautajuma aplikoSana va- ‘rétu é6akties tresaja, t. 1. socialo, hu-/

P@éc manam

manitaro un kultiiras- Met: komisija. Mr, Kohens sohijas iepazistinaét ar

TmUsu: tesniequima. saturu kopsapulces

Rrezidentu Nervo, ka arf 3. kom'si- jas priekSsédi. Mrs, Figueroa. Bez tam esam.- nodomajusi Sos paSus tekstus iesniegt visu. UN. deleqaciju prezi-

‘dentiem, ki ari arpus UN stivogiem -valstsvir' em un jestédém, tapat pre-

sei, Sai sakariba japiezimé, ka tada pasa satura memorandus miisu -siitnis J. Feldmans jau jesniedzis. ASV val- dibal, bet més, ? valstu delegati, Seit Parizé, tos lesniedzam. Francijas artietu ministra. biedram.” —

Latvijas Hdestradniekam bija ari iz- deviba bit kI#, kad miisn siitnis Sai. pasa diend derunaja skanu lenté da- Zus vardus miisu tautiesiem aiz dzelzs

priekskara,. Amerikas balss tos dri- zuma parraidis uz Latviju, Sitnis tau- tiesiom pavéstija par nunat tesniegta- jiem memorandiem, mudinddams ne- zaudét ceribas’ un ticét, ka miisu parstavji Saipus. dzelzs priekskara_ da- ra. visu, lat taisniba un briviba reiz uzvarétu, | Erve — Parizé, 20. decembri_ |

‘Lcelotaju rekordskaitl pirms s1RO_

Plasi partunajam iespéjas, ka-

13. decembri |

LATVIJA

No daudzim Va cijas pusém man sil-

titas vestulés tauties1 ludz padomu

| dazdazados jautajumos, kas visi sa- _ | plist viena jédz:ena par bég]u prieks- rocibam. Visu misu. vel@sanas . biitu

baudit vacu béq|u pr. ‘ekSrocibas, bet prakse ir un bis ari ur eal: cltada neka més to vélamies,

Lai. kads varétu prasit vacu iesta-

dém pieskirt vinam bégju. priekéroci-. bas, tam jébut no vacu béglu parval-

des (Fliichtlingsamt) atheciga aplie- ciba — Fluchthingsausweis, Sazina ar katras .zemes likumiem, b€@gqjus sa- dala vairakas -katégorijas, bet pamat-

‘katégorija ir ar Fliichtt: ngsausweis.| °**" aera) ey | yalsts pavalsimieki, bet savas zemes

A. Sadas .apliecibas, cik man zinams, ! ¥* ale . pavalstnvekiem

ir dabijusi tikai nedaudzi latviesi, Uz

to pamata 4 reizes gadi var dabiit

dzelzcela. biletes ar 50 proc. paze- minajumu braukéanai pec ltidzéja no- radijumiem. Tapat visiem bégliem ir

atvieglojumi algas nodokta lietas, jo.

tiem no brito algas atskaita zindmu

pausalsummu meénesi, ko ar algas no--

dokli nevar aplikt,.Ta vini maksa mazéku algas nodokli un ir ‘labaka si-

tudciid neka lidzigs darba néméjs. tai

pasa. darba vieté., Bez tam béqkem ir tiestba prasit atskaitit no gada bru- to-algas zindmu summu apgérba un maisaimniecibas piederumu ieqadet

Sint zind prakse vacu festadés ir da- zada, jo. dazas atzist TRO. bég]u ap- ‘Hecthas, bet lielika dala vok}u . sagadé bégtiem ir ‘priekSroci-

ne. Ari dzi-

bas pret citiem, si ae baal apl: 6- cthas nav. Vel nav izdoti topildnoteikunt pie

| Pag. cada pienemta likuma par bez ‘dzimtenes: palikuSo0 arzemmieku tiesi-!

bam Vacija. Sava laika par-S0 jau- tajuma jau rakstiju Latvija. Vairak-

kartigie FRO jesniequm Bonnai | par

par. §o noteikumu izdoganu ‘un. par b&glu pielidzinéSanu vacieSiem lidz Sim

palikusi bez sekmém. Vacu iestadém |. pasam jr pilnas rokas darba, kartojot vacu- bég]u lietas, zemés, kuras bég}i sastada lielu da-

it seviski tanis Ju no iedzivotajiem.” Ja biitu izdoti minétie izpildnoteikumi, - daza laiba entejane izkartosana sekmélos daudz

- darbibas beigam

Ar RO. palidzibu. no Vacijas izce- | Jojo$o. DP. skaits novembri sasniedza .| rekordu. —— 17,056.

: levérojot - to, ka Ipasi Kanada un Brazilija, tapat ASV ux. valstis novembrt | laku bég}u skaitu, novembri izcelojo- So skalts ir par 4600 lieliks neka ok- Savas - darbibas. 53° méneédcs TRO. izvietojusi 1.023.194 DP; ‘bet. re- Decembya sakumé IRO apriipé vel bija 64.754 bég]u, IRO testides ari par. decembri pa-

redz iegit Joti ievérojamus emigrici-

| om 9.

uzZznémusas *lie-

jas skaitlus. Minchenes bint ares

TH izceloganag centrs svetku nedalas darbojas ‘katru. dienu, ieskaitot -svat- dienas un -iznémot- vienig] pirmos Ziemsvétkus, tapat-art brivpratigas palidzibas organizacijas, lai Jaungadam paspétu izsniegt iespéjama Helaku skaitu vizu. Janvari paredzati

tikal nedandzi kugu transporti, sako- | ties IRO likwidacijai.

Sagaidims, ka

organizdcijas irétos kuqus drizuma

‘parnems Briselé 23 valstu nodibinata

pagaidu komiteja. iRceyOreyn alias?

‘nai ne Eiropas. ~

ka krievu tations erg Ventspili val, kas nozimétu Kur

| Temes | cletoksya talitéju gaiu.

Bet. tad kmievu. tanki uzdiiras uz ne-

: gaiditu pretestibu: Bérzu, Dirbu, Siinu un Rumbinu maju rajona no Joti labi

: mask etam Sune ere are N, un ae

vebrukuma viet, Pret 1, p. un visa 21. div. iecirkni krievi jaida darba

kawjas avidciju. Briziem gaisd bija

vairék nek& 500 maginu, kas ar kidja

ierociem un bumbam wzbruka ‘aizsta- Pac apm, 2 stundu artileriskis sagatavoéa-

un Rudinu joslé pret 21, div. un: 19. div. kreisd spama esogo 1, p. II btl. Uzbrukuma smagumpunkte bija versts pret 21, div. centru, kur kauja svie-

da veselu tanku korpusu. Citas vietis

uzbruka étipras krievu. kajnieku for- macijas, Visa uzbrukuma fronté krie- viem izdevas iebrukumi, un pusdienas laikd vin “prick§é jas vientbas bija SASMIEGUEAS . Priezusargu — Rumbinu — Krimum — +oeanaes _— Inbes me Mj |

PrieZusargos airadas. 2: p. i bel majora Ruka vadiba. Sai vienibai uzdeva nosprostot iebrukuso. ienaid- nieku; Die. kam taktiskd zind to. ‘pa-

kjava 1. pulkam. Krievi bija izravu-

Sies 1, p. II btl. iecirknim cauri, ap- iedami Topetnakes Starp tiem krievu aizgmuguré’ palika atbalsta punktu garnizon;. Audzos, kas turpindja cinu.- Pie vacu 21. div. ielauzugies krievu tanki révas

sujuguni bija cietysas Vidz 50 proc. zaudéjumu un krievu tanku masam

krievu tanku korpusa 2 brigades.

ath alstpunktus: :

oldros, un.

“uguns kauju ar tehibtesa aint ar tie so temesanu. Varenaja tanku un arti-

latviesu lauka diimodam:

lerijas divkauja uzvaréja artileristi: kaujas_

dega 14 saéauti krievu tanki, daudzi

citi brja bojati un. pazuda no kaujas lauka, kamé@r paréjie palika respek- téjama attaluma um sava, bet uz priek- Su nevirzijas, lidz pievakaré no kau- jas lauka pazuda ari tie, Kopa ar

ftankiem lidz 70 m tuvu baterijam pie-

naca ati tankiem uzsédinatie kajnie- Ki, kas tomér nespéja. pacelties trie cienam un shirmét misu baterijas.

Pievakaré krievu kajniekus -prettrie- clena atspieda. atpakal. Ta, pateico-

‘ties artileristu, seviski maj. N. aukst- asintbai un nelokamai pretestibas gri- bai, tika novérets Sis frontes parra-

yums, Miisu artilerijas zaudéjumi ka

cilvekos, ta materiala daja bija levé- rojami. Toties kauja’ bija sadragatas Ja- piezimé, ka krievu tanku. korpuss bija drusku mazaks par: vacu tanku diviziiu, kura skaitijas lidz 200 tanku.

7, p. jecirkni krievi, lietojot jaunu taktisku panémienu, panaca dziju ie-

brukumu, tadél kav: ‘esuluguns Laika)

no ierindas bija izsisti visi kajnieku smagie ieroci, ka ari visas artieristu

eaurt kajnieku pozicijai, lai realizétu | priekséjo noverotaju. Komandas lide j | musu aigstavéSanas pozicijas ‘parravu- at gaviem sakaru lidzekliem. V: esul- mu, Vaeu 21. div. dalas smagaja@ vie-

uguns be: gas krievu kajmieki atradas dzili 7. p. aizstavésanas iekarta: IT btl. lect ‘tkni Krievi bija sasniegusi -Piena- |

lidz

2| tus. bija ievainots 1 bil. komandieris kpt.

Api. Mora btl.

seen priekirocibas vaca 0k

aizsacdziba tagad parpémis : Apviencto naciju’ bég}u komisars az)

Hesiska

parstavi Bad Godesberga. ‘Atliek -gai-).

dit, kad Sos igpildnotetkumus beidzot.|

izdos, jo tas SHinSs, bis a abrieg!o~ jums.. at

‘Ari ts. Soforthilfe” (kintia. prieké- rocibag — pabalsti izglitrbas turpina- sanal, uztura naudas maksa .veclem cilvékiem — atkariga no ta,: vai lu- dzéjam ir vai nav minétd beglu ap

lieciba, tapat daudzos citos-gadijumos.

No sacitd redzams, kapec jauta- jumi biezi nekartojas ta, k& m&s to velétos, Més Viacija. esam eévesas vienmér — or. prieksrocibas.

iia inet J, Klucis

No Oi aeliiast (Parnesums no ft. Ipp.}

NakoSaji — septitaja vai pat asto-| ¥

aja trimdas gada Vacijas laivies:em

Tiepieciesama vél tilaka konsolidésa-

nas.. Lidz Sim tie bija rezervudrs, no kuya. visu laiku savas-rindas paptl-

dinaja cia emigracijas zemju latvie- | 4u kopibas, bet tagad viniem jo lie | 1aké. m@ré pasiem janostiprina sava — Vacijas. latvieSu kopiba, Ne visi.

latvieSi te paliek ar skumju pratu, un ari ne giuzi visi te palek piesplesti.

Nesamérigi els gan paliks ‘Vacijas latvieSu koplbas apriipéjamo skaits, | un pasu spéki te bija un biis par ma-

ziem, ta ka joprojam bits jaapelé pie lab ak sttuéta] ne zemes, -

- Nobeidzot Sis Vicijas atskata pie- zimes, gribétes pieminét vel: kadu. ap- Stakli, Vacija nav vairs daudzu kad-

Teizéjo kultiralas wn sabiedriskas dzi- |

ves testadijumu, bet seit tomér jo- projam izgak latviesu laikraksts, viens no lieldkajiem wn vecakajiem. Si ménesa sakuma — 3. decembri pagaja lies 5 gadi,: kopé Gincburga jenaca pirmais Latvijas numurs .— . toreiz

Latvieju preses darbinieku’ sadarbi- Piec. > | gadi un 523 pumuri gan nav nekach . | astronomiskie ekeit}i, bet; tomér runa isavu valodu. Gan Latvija ko .kopé divunpus gadiem feguvus; Latviesu

bas: kopas. veidots un izdots.

centrala kKomiteja Vacija, pieredzéjusi ari krizes briZus, tomér nu jau pa- guvis novist dats labs Latvijai Mists nopits bépu vainags.

Kadreiz. pladajai Vacijas latviedu

gsaimei izklistot pa visiem kontinen- tiem, ar] Latvija jau kop§ gadiem par-

sniegus] Vacijas: latviesu lokala laik- raksta uzdevumu ietvarus, turklat diaudz Helaka méré, neka ta. yaretu tetkt par latviesu laikrakstiem kuya cita zemé Sobrid - vairak par

divam. treSda]am no laikraksta metie-

na aiziet pile tautiesiem Grpus Vaci-

jas — pa dzelzceju, kugos vai lidma-

Stavokli pasliktinaja val tas, ka

Salming, bez tam gandriz visi jauna-

kie virsniek! bija jzsisti no jerindas.

7. De aged bite cietis ap 60 proc. zaudéjumu. Steiga ptevilka jaunus artilerijas priekséjog noverotajus, ar

ko stavokh. jitami uziaboja, jo kaj-

niekiem, varéja. sniegt* tik nepiecie- Samo artilerij jas pabaletu, Tad ienaid-

nieka spiedienu jitamj nobremaéja, |

Turpinot uzbrukt, pievakaré krievi ie- péema Rimeikas, komandpunkts. Bataljona komandie- ris kpt. N, tilin pargaja. prettriecie-

na un Rimeikas. atguva, ple kam vinu

pasu ievainoja abig kajas. Visu nakti

putka vienibas liela steiga centas no-

sliprinaties jaunaja pozicija.

24, dec emb ri pl. 7 stivoklis bija

Sads: jaba spam 6. p., tad 2. p. I btl.

un 1. 2. I btl. bija savas vecos. leTraku- mos, jo 23. dec, krievi te neuzbruka,

Fronte talak uz ‘tiemejiem. bija izvei-

dojusies. Stragu~ Jenku; Audzu, Jat-

nieku, Rumbinu, Katinu, Pienavag- un:

Irbju Ninija. Dirbu rajona fronte ne-

bija Isti stabila, kadé} tur stdvokli ne-

Vatéja precizét, lebrukuma vietas no- sprostosanai pievilka vacu 93, div. | ora Ol, un 2. p. kpt, Krasta mprovizéto bil. Dirbu rajona jau ci-

levérojamug 2audéjumus

nemitigos krievu triecienos.

Lai stavokli te uz-

labotu, ‘divizija pieveda t. s. kaujas

skolu vitn. Ancaéna vadiba ap 180 viru stiprumd. lTeprieks te bija cini- jusas dazadas mazakas vacy Vienibas,

kuru atliekas val. Sr Pe enka gravi.

‘Ar gaismu. ktievi turpinaia iiteae

Kumus, paplasinot tos ari pret 6. pil un | neizradija nopietnu pretestibu. Sta-! vay bet | bil. iecirkni Irbes, abas vie-! fronti.: Seit. ienaidni

ie iy. lexual lat i sare isto | vols sent Kluva, pavisam kri tisks. 3 tas apdraudot bataljonu komandpunk- 2 Stundy “ves aa tiny, visa pulka ‘dzi-

tak tipétos par brauktuvém ‘un tirlbu vagonos, nevis.

bautiestem cilas

oe salad

jeb- i

kur atradaés I btl

‘Titenbraweéju kpt, N, traukina rofas, (Trawksya fO- |

eks ‘braza gandriz

vES? uLes: REDAKCIAL

~ MINCHENES. Sree - ATKLAJUMS"

Kopi angju inzeniéris Stafendons iz- gudroja: lokomotivi, dzelzcela. uzde- Vilmis bijis gadat par cilveku un pre- tu atru un drosu parvadaganu,: Dzeiz-. celu. “wirsvaldés talab izstradaja vile

‘cienu sarakstus, projekteja jaunas li.

nijjas un uziaboja vagonu parkus, — “ City uzdevumu sev, turpre tim, saska- tijusi Minchenes ‘dzelzceju direk cija,

kas nesen indotaja oficialaja vilcienu”: saraksta (Kursbuch Winter 7, 10. 51,3 —

17, 5,. 52.) nodarbojusies ar. jaunu a kadd no pievieno- ~. ams"

ZeMnju ,atrasanu -: ba jana’ kart6ém jasam sddas nepazista- mas ‘valstis —- Estonskaia, Latviskaia un Litovskala... Vai Minchenes dzelz-

| celniekiem tieSdm nav ainams, ka A :

pirms sarkano. jebrukuma Sis valstis -

saucds Eestt, Latvija. un ‘Lietuva? Uni * *| vai Minchenes azélace}a dinekcija tier

sim domd, ka tai tesibas legatizét do:

valetu brivibas nolaupisanu un taisit ;

propagandu KremJja interesés, | ja: lie

las rietumu demokratijas $9 varas .

aktu nav aizinusas un atbildigi: ee Viti 50! noziegumu asi nosoda,

pat. Bonna neatzist $0 valstu. eee raciiu. Liekas, bitu visiem. labak, ja.

Minchenes dzelzce]u direkcija vai- oie a * J

neapsarg atam, pars: *

nodatbotos*ar jaunu zemju tmekléga- - vee 4 4

nu. veca}a Ejropas kontinenta, Igau: °

Hija, Latvija un Lietuva bija un bis, te

renalga, ko par to saka Maskavas

Gekisti un Minchenes dzelzce|niekl, UL

Ae Puri Gontings

-) SIMBOLISKA VELTE- Redakcija sanémusi no Midiganas. , Hate

(Marine City) sékojoSo: v&stuli ar plevies —

notiem 5 dolariem, kas nodotl (818k pec - s@stules autora nordd]juma. :

Godajama - redakeijal | ‘Lidta,... no

skim, kuram bija jadzird no; citiem daudz nievu tikai tadé), ka yin’ ar saviem legionariem cinljas pret miisu kopéjo naidnieku. Lai sf maza velte vinam biitu atminésands zime.no ma- nis un visiem citiem, kas viny cieni.

“E, Krilmini, Midigond, ASV.

&inds apciemojor tos 32 Zemes visi So ° saiSu_ uzturésanai ar

pasaule. milsu emigrant | lielatka. vairuma ‘ig-. ejay ban Vaciju, ar Sejienes :tautie-

‘Sem, ka. ari starp.dazadu zemiju jat- viesiem Latvija-grib visiem spékiem -” kalpot ati uz priekSu, atetajot, ka. lidz |

sim, neievérotus nepelnitus un dais kart. atl pavisam nevieté notémétus

uzbrukumus, vai vienu otru apsauba-.. mu centieni no érpuses paradit far -

visto ceju’. Say darba Latvija joer: uz.

tautiesu, nemazinatu interes; Un atbal-

stu art nakosaja gada. rt

Juma. un ap ple 10,30 saka kjk

uzbrukumu ar smagumpunktu pret I. bil, ko komandéja maj, Zalitis, Krie- Vu uzbrukumu atsita, Gan ienaidnieks — savus uzbrukumus atkartoja vél tris Teizes,. tatu .tie visi sabruka 6. p. Uguiads Sie krievu ‘uzbrukumi ekata ari fizilieru bul, -kreiso sparnu, kus pa-

‘hata neltelu’ iebrukumu, bet fizilieri- -

to likwid@ja tiliteja prettrieciena,

‘Ar nemazinatu sparu krievi turpind- ja uzbrukumus vakardienas vieta pret

Jatniekiem, ‘Téviniem un -Dipbam. Sini -

diena 2. p. It btl-atdeva atpaka] 2. D. komandierim, bez tam vinam pak]iva Mora, ka ari: Krasta - ‘bataljomu, “Ar.

Ruka un. Mora: bataljonu bia jaizdara

pretuzbrukums Priezusargu.— Pakuju - — Anuzu . virziend. ‘Pretuzbriakumtu, ' veica. sekmigi, un | krievus te ae ints dipakal.: +

Vito. Ancana - kati ]8s grupa kops

ar kadu vacu kaujas skolu cinijas Dirbu rajona. | Seit, mekléjot iespeju

izSkiréjam parravumam, krievi. uzbru-. ka ar Joti stipriem spékiem. Ta ka $i

Kaujag grupa nevareja ienemt, plasu |

fronti, tad .krievi aizslideja gar ‘tas flangiem un grupu telenca, l, p. ar savam réezervém vitn. N.

vadiba atbrivoja Staru atbalsta punk: .

ta garmizomu, kur tn. Gaigals ielenkts 7 bija cinijies iigak par diennakti, nijas pitn, Taubes sapleyu btl., ciesot |:

Jaétnieku un Bérza maju rajon tur réja kpt: Krasta’ improvizétais. btl., we SaStavéja no 2. p. sapieyu jada. are tileristu: traukina komandas, 2. iB vada Itn, N. vadiba un.

tas sastadijas no saimnieciskad perse- hala.) Ari‘te kauja ledegds ar milzu

Sparu, Pateicoties artilerijas un trie - cienlielgabalu blivam atbalstam, krie vi Sodien te panaékumus neguva, uD _ kapt. Krasts .VISUS. ‘uzbrukumus atsita,

(Turpingj ajums nia

a wi # ee I. pe 7. Ph 5 ert, Lommert. “ett % 7 * . . ' 1 . —- Ay on rt a” . . re . -= = _- = et oe a eet erloy. ae ee ee ae oe ea et = AP ee ee a. jase om toe ok ae ge hig me fete ae" <4 . i a eee " rans: a . oa = = 8 ltltge

ft At ge c ae

ea Spies A ry ‘a

. 1 Ls iar . i t a “— Taf

~ tnt

SLE EB 2

. * ‘. a e. ny 1 a F 1 . _ i x ,

é . . 2 1, us - Deeg 7 or ie oe et Pe 7 ee: ior Ba 1 a _ , r x : LE im o ae a cr is A hl ee ma Spee gee San 2 oe eee Le amd ee ahead paren DOP R rn suk Sel Pleat To athe EP eigen (ee Et ca ae, peeCR Se ee ted ere Ce Bow me ite re yc eee . ane 1 nek Loe seg ET! dy es ae ey we SS al Bere mee bee ee og le. ie Ran x Paw a

ee oe 1 bl z poet Pa cee = Rts er 7 oem a

Ar aa!

im £ 35

Fo Na

Sp en deg eri Rs ee eet Eee Pea a a oh ees Tp 7 irs ” nts . - s a 7 a oe - 5

nd 4 7 ; & Kdzigas nina dodiet Sos -plecus dolarus, kurus. ie- ‘Ae lieku véstulé, - generalim: R. Banger-.

ip tates eke

Bab ek win mits pe Pa urell dekkart dog Se vies Dok] istot Rill poitias chronat ely vara, Shi | Faots angi preses

| a ziivedi vai OU. Om sug! usiitll datacom : om pandkun i a mm a etre Evening f Bags G. no Preste | ia pata aca . Baiulek buletes vir * Gieoinest lank, bufetraam | 33 ides, G. to pacoLn _. #age 'ef tviesu jiirnieloiln _ bil kidd Sendai ia a in ka ten f ee “ be A Yn Lorijs | ae | _. mid m majas,” vil EE ys jam A Jitnicki soditi ¢ aD vigtem jamal Agen atlidziba,

ludondas laikraksté Mi

EE easicinala ict a. YY biadlordicga : w rod Ko S0l ras ie

Anas &

cinta tem bit

- Ls -praLe - = Wai i 7