! . er | oe bata se Ue na "4. - Po a cat Peer er Ce Ce ' i se iat ae | . ee ee es 4 a, ws 7

re eee re on eee | a. 2D oa besitatd bx cedtey ts ghey

Bewi wita ee ee ee ee) ee el

. . . =n af . . La . et . 8 err ee a eet a ee TE RE TES) ee ea

Pe ee cen On ee Die) ok, ht a

- Kesk- Ameerikast

. Ettekanne Montreali Resti Pensioniride Klubis -

| Wlaverede abielupaar' harrastuseks on reisimine. Selle-

parast oli loomulik, et Jaanus Ula-: vere kine teemaks olid. mined té-

helepanekud teme paljudest reisi- dest, kui-teda Pens, klubis esineda oli palutud. Temale naib reisimine

olevat mitte ainult meelelahuty-.

éeks ja spordiks, vaid ka voimalu- seks. kdrvutada kohapealseid tahe- lepanekuid varemtuntud faktidega ja nii leida uusi vastuseid vanule kiisimusile ja seada iiles uusi.

Vaatiusele tuli Kesk-Ameerika, mide kdneleja on vaisanud mitmel korral, Neil matkul (enne. praegusi rahutusi) tehtud filmi na@itamisele eelnes lithike sissejuhatns kénele- fall. |

Maateaduses tuntakse Kesk- Ameerika nime all nn. Vahe-Amee- rika mandrilist osa Tehuantepek'i maakitsusest Mehhikos kuni Pana-

-ma ja Kolumbia piirini, Poliitilises

terminoloogias juudetakse (loetakse villja) sellest: aga Mehhiko osa, mille tagajirjel see mdiste hilmab vabe- riikey Belize,.mida varem tunti Briti- Honduurase nime all (pindala 22.276 ruutkilomeetrit, elanikke 150.000), Kostariika (vastavad arvud 58.000 ja 2.300.000), Guatemaala (109.724 ja 7,000,000), Hondwuras (154.300 ja 9.800.000), El Salvador (34.300 ja 5.000.000), Nikaraagua (228.453 ja 2,500,000) ta Panama (74.522 ja 2.000.000). Vordliseks tahendatagu, et Eesti pindala on 47. 549 ruutkilo-

_ Meetrit,

Maad Jébib pikuti Kordiljeenide miestik, mille kahele poole jaavad vahelduva laiusega rannamadalikud. Magede kérgeim piirkond on Guate- maalas rohkete akttivsete ja kustunud vulkaanidega (Vulcan del Fuego —

9.835 m iile merepinna]. Maed ja ‘madalikud on suuremalt osalt kaetud

tihedate troopiliste vihmametsade- ga. :

Rahvastikust on ainult vahest 10% valgeid, peamiselt hispaanlaste jarg- lasi, muu osa moodustavad indiaan- lased, mestiitsid {ehk methsid), neeg- rid, mulatid ja muud segaverelised. Ulatuslikem {66ala on pdllutdé.

_ Tahtsamaid tooteid: kohv, banaanid,

mais, roosuhkur, kookuspahklid ja nende seemned, vaik narimiskummi

vaimistamiseks j.m, Metsad annavad .

vadrispuid, nagu palisander, maha-

gon jne., samuti mande, kipresse,

MAAJADE KULTUUR.

seedreid, kummipuid jne.

|

Kesk-Ameerika kitsas maakael,

raida pariselanikud oma rindudel.

i6hja ja léuna. vahel ‘labima pidid,

viis paratamatult kokkupuuteleé mit-

ynesuguseid er! sugubarusic nil sOp-

ruses kui vaenus, soodustades seega elavat kultuurivahetust vGdraste va- hel. Siin saavutas Ameerika pélis- rahvas oma tsivilisatsiooni kdrgseisu

-Vancouveris nauditi

prantsuse kokakunsti silma ja kérvaga

Vancouverl eestlased, kes 14. mirtsil Meie Kodus nautisid Tonis Tutti hivitavat ettekannet Eesti Kul- tuuri Uhingu loengutesarjas, tuvusid peale muu ka prantsuse kokakunsti finessidega, kuigi teorestiliselt ja ai- nult silmadele-kérvedele tajutavallt.

Ténis Tutti on meie keskmise pol- ve esindaja, kelle ema Helmi on ol- nud aastakiimnete viltel aktiivne

juht siinses eestlaskonnas ja niitidki ©

~ kérges eas vétab nooruslikult osa -igast tegevusest.

Ténis Tutti. pildiseeria . elavate kommentaaridega viis meid Shveitsi, Prantsusmaale, puks ka vaga omaparasele Islandile. Ténis oma.perekonnaga elas 9 kuud Kurocopas, enima sellest ajast Genfis, kus ta teismelised fapsed ka koolis kaisid, |

Perekond Tuiti on huvitavalt oma

- elu organiseerinud, niiet nad mGnede

-gastate jare! jalie kaovad pikaks

+

ajaks kuhugi maailmanurka oma_

mitmektilgseid huvisid rahuldama. Niion nad labinud umbes 70 maad ja ei kavatse enne jatta kui 100 tis,

Ténise eriline ,, hobby" on prantsu- |

se kokakunst ja veinid. Seiles on ta tunnustatud spetsialist, olles dppi- nud suurte meistrite juures Prantsus- maal ja mujal.

Hiljem nauditi Alice Anderssoni,

- Edda Davise, Mara Piitsepa ja Niina -Tanneri kaetud kohvilauda, kuigi see ei olnud tulnud Champs-Elyséelt,

vaid teisest kuulsast Estonian cul- sine ist’.

Jargmine programm Eesti Kultuuri - Dhingul toimub 18, aprillil ,,.Meie

Kodus", teemaks: ,.Kohtame Briti-

Columbia eesti-kunstnikke." Taidu- rid, jalgige tleekutset Lidinekaare Postipoisis | MH

iheke

maatade kultuuri nol mille alged ulatuvad V sajandisse e. Kr. See tai

“enesega kaasa Sitsvaid linnu voimsa

arhitektuuriga, andis kalendri, mis on tapsem Juliuse omast,ja arendas kargele jarjele hierogliiiifilise kirju- tamisviisi, Maaja kultuur joudis oma

Andorrasse. ia 16-

tipule a. 300 ja piisis seal amni 600

Guatemaalas ja Honduurases.. Tikal, |

Palenque ja Copan oma piiramiidide- ga ja templitega olid maajade tsivi- lisatsiooni varase perioodi tahtsa- mad linnad. Copanis leidub pajju tahtsat ajaloolist informatsiooni: ki- visse raiutud kujul.

Maajade kultuuri teine ditseaer leidis aset Yucatani poolsaarel a. 1000 ja 1200 vahel. Selie perioodi

a BA, a thy ite n4 7 or i riwat agus raz uF fe qt oe “at. EER ard

=,

NELJAPAEVAL, 9. appyLJL — THURSDAY, APRIL 2

tahtsad keskused on Chichen Itza ja -————

Uxmal, Kuiasteegid Mehhikos XI] ja ‘XH sajandeil valitsema paasesic, wlatus nende tilemvéim ka Guate- maala, Salvadori ja Nikaraagua ala-

dele. : | !

Eurooplastele sai Kesk-Ameerike-

tuttavaks kui Kolumbus oma rieljan- dal retkel a. 1502 sinna sattus, His- -paania valitses seda maad (valja ar- _vatud Belize] iile 300 aasta, kun Guatemaala, Nikaraagua, Honduu- ras, Kostariika ja Salvador end sol- tumatuiks kuulutasid. Kuues vaba- rik, Panama, lahkus Kolumbiast 1903,ja seitsmes, Belize, muutus Briti asumaast iseseisvaks vabariigiks al- les parast Teist maailmas6da.

NIMELISELT - DEMOKRAATLIKUD

Koik riigid on nimeliselt demo- kraatlikud, kuid enamus neist pole kunagi pollitilist tasakaalu saavuta- da suutnud ja autokraatlik vdimuka- sutamine ja pohiseaduse satete igno- teerimine on seal tavaline, Alghari- duse andmine on kohustuslik, kuid kirjaoskamatud on peaaegu kdikjal rohuvas enamuses. . Belize elanixkond koosneb peaas- jalikult mustadest, kellele jargnevad indiaanlased, mestiitsid ja valged. Esimesiks-briti asukaiks oli siin ithe

hukkunud laeva meeskond, mis elu- -

“a!

ga 1638.4. randa padsis, et siin ennast metsatééga dra elatada. Peagi leidus nende eeskujule jargijaid. Riigikee- leks Belize’s on inglise keel,

Kdigis teistes riikides on riigikee- leks hispaania keei, Rassiliselt on valged tilekaalus ainut Kostariikas. Maa polisrahvast on sdilinud koige rohkem Guatemaalas, kus neid on tile 56% kogu rahvastikus{. Koigis

eelpool mainimata riikides on mes-—

tiitsid arvulises Glekaalus.

Poliitiliselt on kéige stabiilsern Kostariika, kus klasside erinevused minimaalsed ja kus demokraatia $6- himotted siigavamait juurduda on joudnud.

Arvukas kuulajaskond -algis huvi- ga ettekannet ja filmi, mille eest ké- neleja teenitud kiidwavaiduse osali- seks Sal.

~{5-

® Puhap., 6. aprillil Ps Pirnumaalaste parastliuna moenditusega Tartu College’is algusega ki. 1.38 p.

® Puhap., 6. aprillil Toronto Eesti Seltsi kevad popurrii Eesti Majas aleusega Kl, 3p.

@ Pihap., 6. aprillil hobeleeri kontsert-jumalateenistus Peetri Kirikus algusega kl. 11.

® Laup., 12. apr. ap. bigeusu kogu- duse néaitemiiiik-perekonnabhtn Peetri kiriku ruumes algusega kl. 17.00.

® Laup., 12, apr. ,,Sdéduridhtu“ Ees- ti Majas algusega ki, 19.00,

@ Laup., 12, apr. Eesti Rahvusteatri kordusetendus: ,,Soovin tutvusi" Lawrence Park Collegiate Institu- ie’is algusega ki, 16.00.

® Pahap., 13, apr. Asta Luik’iloeng Friedebert Tuglasest Tartu Colle- ge’is algusega kl. 17,00.

@® Puihap., 13. apr Musica Divine koorl ja orkestri kontsert Peetr: kirikus algusega k] 16.00.

@ Pihap., 13, apr Naima Aer) tééde miiiginaiius Eesti i Majes ki 10.00-16.00.

@ Piihap., 13, aprillil Invaliide Toe- tava Naisringi loterit Eesti Majas algusega k!. 12.

® Pihap., 13, aprillil Lasteata moe- naitus Eesti Majas aiguse ga kl. 2.30 pi.

‘@ Reedel, 18. aprillil sopran Onne Laikve kontsert Helicoman Hal?'is, 35 Hazelton Ave., algusega k119.30,

@ Laup., 19. apr. Maakondade

Paev Eesti majas, |

® Piihap., 20. apr. Hamilton! Festi Seltsi Segakoori ,,Lauluja keva- desse“ First Plac’e auditooriumis, 350 King St. E., Hamilton, algueega il, 14.30,

one eenP eee ae Par

yee ee ee ee ee ee ee 7

Washinetoni D. CE Eesti Seltsi 25, sastapaeva ‘a tahistamisel Pillerkaare mehi esitamas yHarjatanteu, all nurgas selisi esinaine mag, Marju Parming avyasona titlemise!,

- Fotod - Salme Parming

‘Eesti Maja heategevake -organisatsiooniks? —

A/S Eesti Maja Torontas juhatus saatis kiisimuse aktsioniridele, - kas nad on pohimitteliselt nous, et.

Eesti Maja muudetaks heategeyaks organisatsiacniks? Osanikud joo- buksid oma aktsiatest, Eesti Maja muutuks ihisomandiks, mille hal-

Camisel igal osanikul on iiks hail.

-Juhatus oma ringkirjas vaidab, et

oraeguse aktsiaseitsi vormi muutmi-

ne heategevaks organisatsiooniks hélbustaks |= kinnisvaramaksust [$40.000)- vabanemist, annetuste tu- lumaksuvabaks saamist ja vaimalusi riikliku toetuse saamiseks, East} Maja. {Eestlaste Kultuurikeskuse!

-omanikeks oleksid tiksikliikmed, kes

peakoosolekul valivad juhatuse. Lik- videerimise korral tuleks varad tile anda mOnele teisele heategevale or- ganisatsioonile,

Ringkirjas iiteldakse. muuhulgas:.

On vaga oluiine,e t mei} kéigil on reaalne arusaamine ja hinnang Eesti Majast kui majanduslikust ettevét-

test, Iga aastaga suurenevad iilalpi-

damiskulud ja vabaiahtliku todjéu

vahenemine junivad meie tahalepa-

nu sellele, et tulevikus voivad tekki- da tdelised majanduslikud raskused,

Selleks et Eesti Maja, kui Toronto

dustele — Eesti Maja peaks clema isemajanday. | Juhatuse iiheks suuremaks iiles- andeks on Eesti Maja tuleviku kind- lustamine meie rabvusliku keskuse- na. Juhatus hindab seda vastutusri-

kast kohustust ja on kaalunud mit- meid voimalusi.

Uks neist voimalustest Maja heategevaks organisaisiconiks

muutmine, mis tihendaks Eesti Maja

Gigusliku struktuuri olulist muut-

_ mist.’

Vastuseid sktisondridell oodatak- se 15. maiks. A/S Eesti Maja Toron- tos kurraline peakoasclek peetakse ntihapdeval, 6. aprillilalgusega kl. 12 p. pest! Majas. Nagu seal esitatavast

‘aruandest nha, oli aktsiakapital 31. dets, 1985 ligi $278.000 ja kinnisvara

amortiseeritud vaartus ligi $259.000.

Hs a i “vt Sal os els

ee Aro at

23 re oe raty re is ; ae cris PETE Waa Bat = | 3 pea be a8 arty pee es 5 ~ :

eesti tihiskonna tegevuse ja kultuuri - 7

keskuse tulevik, oleks majandusli- kult kindlustatud, peame midage te- gema nilid ettendgelikult ja sihikind-

_jalt vastavalt meie iihiskonna vaia-

ee

Ingrid Tamin Hamiltoni koguduse esimeheks Viga vaikselt moddus tanavu Ha miltoni Eesti Esimese Luteriusu. ke- guduse taiskogu koosolex. Kuulati

ara aruanded ju vdeti vastu wus te- gevuskava, mis sarnaneb eelmistega,

vilja arvatud et kogudus piihitseb.

fanavu oma 35, aastapaeva ning ta- histab kadunud Op. A. Kivisiku 16, surma-aasiapdeva seoses suvise kal- mistupiihaga. |

Ametivanaduse tOttu valjalange-

‘a . . “ . B ~ mo Es : cat H ate eae ” as

nud kolme néukogu liikme asemele | ,

valiti E. Landers, L. Saar ja H. Sepp. Uus koguduse juhatus kujunes jarg- miseks: esimees i. Tamm, abiesi-

nees M, Kraay, kirjatoimetaja F, Ka-

se, abikirjatoimetaja A. Till, laekur E, Landers, raamatupidaja L, Saar, kartoteegipidaja H. Sepp, kinnisvara vanem VY, Aasa, varahcidja J.. Kes- ner, Kitchener-Waterloo esindaja I.

_j6gi, ning asemikeks F. Koger jg H.

Toomsalu.

Revisjonikomisjoni valiti V. Gut- ’

man, A, Himma ja M. Suit, asemi- keks E. Pudsepp ja A. Kiibar, Kogu- duse 35. aastapdeva toimkonna

esimeheks valiti endine esimees V. at = ae om : epee a ph

Gutman ning naisringi esinaiseks on

~§, Eenlo,

‘jiripdeva paraad — Torontos —

oleks Easti

»»Meie Eln“ nr, 13 (1582) 1986

Huvi sdjamangude vastu kasvab

Mele séjamange (survival game} harrastavate sportlaste ary, mis vahe aega tagasi oli 15, on kasva- nud 21-liikmeliseks. Selle aasta esimestel véistiustel, mis taimusid laupdeval 22, martsi] Whitby lahe- dal, oli tiks véistlejatest Sulev Kau- nhismaa, kes voistles seal koos oma titre Liisa Kaunismaa-Rand’iga. Moédunud aasial oli naitsvoistle- jaid kolm, nende! voistlustel juba K3U5. |

Koht asus 15 km Whitby'st ponijas,

Uhe talu maa-alal, kus metsast oli

- eraldatud 150 aakritjasinna asutatud

5 volstlusala, iga ala suurusega 30 dakrit. Need alad olid ligi 400 m

pikad ja kohati 200 m laiad. Koik alad —

olid kaetud tiheda metsa ja pOdsas-

tikuga, Neid alasid labistas kiirevoo-

luline oja. Stardikahad olid oja vastas- poolsetel kailastel, alade piklikkuaes otsades. Ojast ilepdasuks clid aseta- tud moned palgid., Iga ala oli piiratud

_tohelise lindiga. Stardikchtadel oli

nddrile asetatud varvilised ratikud, mis kujutasid sealt startiva erupi Hp- pu ja Olid samavarvilised voistlejate kdesidemetega, Voistluspdeval ol}

seal veel lind ja jaad, mistottu voist-—

lusolukord oli tisna raske.

VOISTLUSED Véisteldi omavahel, tinelpual 10 ja _telsel pool 11 vdistlejat. Paeva valtel peeti vils vdistlust, kaks enne ldunat ja kolm parast Jdunat, VOistlusteks vajalik riietus ja Ghuptstolid tiiriti ja laskemoon osteti vGistluste korralda-

F re od PEE

ae a otk ‘al

tod ee ces . ae

Kay-Lea Till sijamangudel ipukaiteel All — jaan Lee vastasgrupi

lipule lahenemas.

Foto — H. Raigna :

yas Hoe trea BEGG Hens ee i a oes : ieee a ‘ “ei ee ek “He

ees ae eae

loimub pahapaeval, 20. aprillilase6 a 7 ‘ kell 14.00 Kanada merevie treening- oka

~ hallis {HMCS York) 659 Lakeshore

Blvd. West. Kogunemine caididele

ja skautidele kell 13.30, Kail On |

teretulnud paraadi jalgima. Paraadile jargneb. Eesti Maja noorteruumis kell 16.00 gaiderite ja

skautmastrite kagude iihine koos: ( 28

vibimine,: |

a a @ Pihap., 27. april. Segakgori kontsert Gastle Frank High School aulas, 711 Bloor Str. E. algusega kl.

‘17.00.

® Puhap., 29. apr. Korp! Fidentia Kevadkontsert Tartu College'is al- gusega kl, 16.00,

® Laup., 10, mail VE.R.R. .Kungla* maiball Metro Toronto Convention

Centre’is algusega 1:18.30, - LLL

Rims ae ae 1 ED if Vas eat a nies et coe be tea

Sia Lis ; * eee , iy rhind aR: “e A as Sein oe igh = i “

jate kiest. Laskemoonaks olid vdi- kesed pehme Kalttega varvisisalda- vad kuulid, mis marki tabades puru- nesid ja markidele jatsid varviplekid. Voistlusgruppide varvideks olid ro- heline ja kollane. Kdik vdistlejad, kohtunikud ja reporterid pidid valja- kutel olles kandma kaitseprille. Koh-

tunikel ja reporteritel olid -eraidus-

markideks virvilised vestid. .Parast rietumist ja pustolite proovimist oli viimaseks tehinguks naégude jumes- tamine. Selles olid naised loomuli- kult koige osavamad ja kui nad peeg})} juurest lahkusid, siis olid nende naod kOikidel laiguiised.

Voistluste ajaks oli iks tund ilma Vaheajata. Kui enne seda aega itiks erupp oli suutnud vastaste lipp ni- pata ja oma lipu korvale asetada, kuu- Jutati see grupp vGitjaks ja voistlus oli l6ppenud. Kui seda ei suudetud teha, siis vdistlus ldpetati tunni mad- dumisel ja léppes viigiga. Vdistluste Jopp teatati kahekordse pasuna haa- lega, Iga voistluse jarele grupid vahe- tasid stardikohte, Korraldajate pool? oli minule lubatud vdistlusi jalgida

Valjaku l6una stardikoha laheduses.

RGHELISED VOITSID

Esimesena startis sealt roheliste

grupp. Stan algas tihe pasuna hia-

lega. Uks mees ja kolm naist jiid lipukaitsjateks ja teised hiilisid met- sa ja laksid vastasgrupi lippu-yallu- tama. Hiljem ka lipukaitsjad peitsid endid pddsastesse. Esimesel - vee- randtunnil oli seal koik. vaikne, kuid hiljem algasid sea] agedad lahingud. Kollased riindasid pidevalt ja katsu- sid nende lippu valjutada, aga enne kui nad lippu oma katte said haarata, olid nad juba kaitsjate kuulidest taba-

tud ja neil tuli véistlusvaljakult Jah-

kuda. Ka rohelised ci suulnud kel- laste lippu vallutada ja see vOistlus l6ppes vilziga. Teisel vdisthisel star- tis sealt kollaste grupp. Selle! vdist- lusel olid rohelised nii agarad, et 15 min, valtel oli koHaste lipp nende kaes ja voistlus ldppes rohelisle voi- duga. Lipuvallutajaks oli Alar Ka- ruks, Sellejarele of} ldunavaheaeg, kus ldunasdok oli korraidajate poott.

Pealelduna: grupid véistlesid uu- tes koosseisudes. Esimene vdistlus lappes viigiga. Teine roheliste vGidu- ga, kus Jipuvallutajaks oli Eimar Ka- jak. Viimase voistluse vditsid kolla-

sed ja lipuvallutajaks oli Toivo

Makk.

Arvestades seda, et nad selle spordiga alustasid alles mdddunud aastal, oli vaistlustase vaga hea. Seda erili naistel, Naistest paistis eriti val- ja Kay-Lea Tull. Parast vdistlusi ju-

tustatii mulle, kuidas ta méddunud

aastal iihel véistlusei, kui ta kaasla- sed lipukaitse! olid kdik vGistlusest valja langenud, iiksinda kaitses oma arupi Hppu kuni voidurikka lépuni,

KORRALDUS

Voistlused korraldas Games Ltd. Nende biiroo asub Scar- borough's ja klubihoone vGistlusie kohal, Korraldajad ja kohtunikud olio Koik noorema generatsiooni kanada-

lased. Voistluste korraldus oli parim

ja vastuvatt sGbralikem.

: HARALD RAIGNA

‘Sdjamangude voistlustest ssavotjad, Fes vasakult - Mihkel Miiliste, Elmar Kajak ja Lembit Jogi. Teine

rida- Derrik Perks, Nigel Sharpley, Linda Lohmus, Sulev Kaunismaa,. Alar Karuks, Indrek Sarapua, Art Canuc, Avo Poom, Kay-Lea Tili, Peeter Milliste, Sylvia Nieschalk, Jaan Lee, Kolmas rida — Enno Vaher, Urmas Sarapuu, Kathleen Cranley, Toiva Makk, Liisa Kaunismaa-Rand, Linda Karukes.

Foto ~ HL, Raigna

K.LD..

nifeie Elu ner. 24 (

Los Angeles Kuida

Nagu igas seetlas on ka Los Angelese organisatsiooniks esimeheks on pra 80-st. eluaastast | nard W, Nurmsen. kohonud mitukii gasi New Yorgis

_ koosolekuruuri j

elevustja uut posit Nid teda uugsti seile mehe energi lusuhtumine on id nud, Minu katte 5 eraofiline ametile ameerike organis ctlesin ile 60 ame litkudes oli nij m itelda selle van

vusliku vditleja

Nurmseni raakida vusest,

Nurmsen ijtleb s Los Angeleses ju Li se on cesllaste tihist hea. Ta nich Seltsi lf poliitilist organisual asjad on ju poliitil 166 on poliitilise j naib’ oleval vihen eesti keskustes, ku: seltskondliku 10g mei on poliililisek sed organisatsioon

Nagu tinavu, nil gi aaslapieval los poliitiline resalut USA presidendise, kongressmnenidele, Fulemuseks on set vastab. Kiitiditami lihistatakse kaos |;

‘lega, Ecloleval si:

kord presideerida.

KOOSTOO

Neli aaslal lavust niks kdikide balti koost6al, ef presidg tas 14, juuni USA Pievaks.

Seltsi csimees ol

-tika Uhendatud Ki

kas esimecs val a ceslipoolsed csingy juhalus, Selts Hom te Kiubi kaudu. Nurmsen) enese } olnud viipa aktily on nimetalud mil kesse komisjonide et Los Angeleses| Demokraalide klu rijaid ci ole leidu tatab veel Valisval Boris Auksman! komitec (66 on er

Nurmsen mire Festi Sells on rahe salt lorlanud ka lg eed ,idas'. Kuio Rahvuskomilee kohapeal on, ei t anda. ki teadnud ff See siiski illusle@ Hitines kannab rok miirkt.

Sisemine kullu multi kulgenud ral

Kérgesse vanus geleses £.V. 68, E.S. esimees B, Jiirgens ja Too