papir’? Arr6l is hall- helsin} zellemet, | alapveto fogalmak vala- | | gatnak: mikor olyan vagy ‘melyik fél milyen melyik értelmezése

“mellébeszélési leheté- jogtalansAgot, ember-— atomtiizzel semmisiti | wy Y POU BCC | ség, amelyet addig nem telenséget, igazsdgta- meg azemberiséget. Azt

targyaljak a kulisszak | QP ny% mogétt, hogy kinek az | desea alibijét hagyja egyszer_ |

| nélkilézhet a vilag, lansagot hiz sajat értel- “3 amig meg nem sziilet- mezése kaptafajara. “nek az emberiség leg- Kész a mindeniranyu 3 : | ee | Ce | 7 fontosabb talalmanyai: bizonyitas — kéztiik er- helyben a torténelem, | Moszkvab6l nézve a nemzetkézi bakkal, hatékonyabbakkal. Nem | -azok az emberi, polgari, délyi panaszunk is, — feltéve, ha a vilagéges | |4téhatar bizony elég borus és aszov- miulik el hét, hogy a Carter-kor- | népi jogok, amelyeket csak a kiildéttségek ve- utan maradnak torténé- | jet vezetéség kapkodasai bizonyit- manyzat be ne jelentene valamiféle

keletenésnyugaton,lent zet6i nem kaptak még szek, akik az alibit egy | jak, nem kedviikre alakulnak a dol- hadaszati Gjitast. Sorra kicserélik az |

het-esz6 ellenérzésrél az litikai és térténelmi fon- 6szi talalkoz6n, vagy j- tossagat kkeresstik, ak- ra olyan zaréonyilatko- kor elsé helyen a belg- zatba torkollnak a fra-—

Ha az események po--

_ radi értekezlet all. A zisok, amelyeket kilén- és fent egyforman értel- felsébb utasitast, hogy szintre helyezik azigaz- | gok. Mindjart maga a kozmetikai eléviilt rakétakat: tékéletesitik a | : helsinkii hatarozat vég- b6ézéképp értelmez a mez mindenki. Mindezt mit vethetnek a serpe- saggal és jovateszik a | miitét, Brezsnyev megszépitésére, hidrafejiiséget (mirvesitést); na-| | _ rehajtasdnak ellenérzé- nyugat és a kelet. Ez réges-régen képrovaés nyébe. Ez mar olyan_ ,,hibat”, hogy a fogal- | nema vartnak megfeleléen sikeriilt. gyobb hatasfoku nuklearis bomba-|_ . sevolnaazapont,amely azért lényeges, mert a bettiiradsba foglaltak a szintii politika, amely mak pontos értelmezé- | Az 6reg Podgornyit a siillyesztébe kat szerelnek az Qj rakétakra, me- |

egész Europa, s6t az Belgradba kildétt meg- szent kényvekésévezre- jelen vilagunk minden sével az embert bizta | l6kték, anélkiil, hogy egy széval is lyeknek sz6rasa néhanyszazméter, S|

_egész vilag sorsara ki- bizottak sem dontétték dek éta hozzajuk alkal- sikjat érinti, de az al- meg azisten. _ | méltattak volna elnéki érdemeit, a szovjet rakétaallasokat mindenes- a - hat. Az ellenérz6 konfe- még el azt, amirél a vi- mazkodik a vilag! Igy lamf6i felelésségté] és A nagy alibi-keresés | ami jobban minésiti éket, mintha a tll borzalmas detonaciékkal meg- | | rencia eldkészitése lag tigy hitte, hogy egy- tanultuk,igytudtuk,tob- felelétlenségtél is fiigg. egyik szereploje Kadar | jegoesmanyabbul szidnak, gyalaz- semmisithetik. Most vitatkoznak a | a azonban _legalabbis koru a helsinkii megal- bé kevésbbé igy gyako- Ahelsinkiikosarbandész- J anos, az egyetlen ro- | nak egymast. A szovjet népnek igy nagyteljesitményi B-1 bombAz6k so- 7 egyelére, igen messze lapodassal: mikor kéte- roltuk esak rosszul. szekevertfogalmakavi- mai katolikus a vars0i | kellett felnéznie ra éveken at, mint rozatgyartasarél, melyekkel a vla- |

esik ettél a kézéppont- lezé érvényii, mikor Most, hogy a vilag fel- lag létét vagy megsem- tomb_ vezetoi -kozul. | nagy emberre, nagy vezetére, aztan gyivosztoki egyezmény értelmében | tél. Jelenleg az se biz- csak iranyt mutato er- robbantasa és az isteni misileset hordjak ma- Ezért nem log ki szere- | meg se engedték neki, hogy legalabb az elévult és modernizalassal sem | tos, hogy egyaltalan le- kélesi vonal a,,helsinkii alkotas megsemmisi- gukban. Minden kato- pebol, hogy a vatikani | elkészénjén szeretett” alattvaléi- feljavithat6é B-52-es bombazokat he-

| | tése a tét, débben ra az nai, gazdasdgi, ideolé- fogadason Oszentségé- | tol. Eltimnt, kész; a Szovjetuniéban helyettesitenék. | | ,|emberiség, hogy az giai, filozdfiai konflik- nek szolitottaa papates | mégahalottakrél se mondanak jot... VillamesapAsként érte Moszkvata | EGNOS | }| alapvet6 fogalmak azo- tus ésszefiigg a helsinkii a budapesti televizios A nehézmozgasu, nehezen lélegz6 Carter-kormanyzat tilalma a Cyber- | “folytatas ac elso 6 oldalrst nos értése nélkiil indult fogalmak végs6 és egy- beszamolojaban ezt | Leonyid Brezsnyev a szovjet ,,par- 76 kompjuter eladdsara a Szovjet- : ben pedig az arabok pat- meg akadalyc ozni, hogy a vilaghodito és vilagrom- seges értelmezésevel. tobbszor is megismeétel- lament’’ egyhangu hatdrozataval uniénak. A Ford-kormanyzat ugy | rénusanak akar feltiin- kézdspiac kiilpolitik gj | bolo utjéra. = = —- Vagyis olyan vilagszer- te. ALTO! nines hiradas, felvette az elnoki cimet a partfotit- rendelkezett, hogy katonailag, {6- ; on | | kézdsséggé valjék. . cae kezet teremtesével, hogy a papa szerepkony- | karsag mellé, sajat személyében leg pedig hadaszatilag fontos gepe- | 4 _ Atét mindenesetrena- | A jugoszlav f6varos- amely pétoljaa,,hibat”, vében excellencias | egyesitette az allam- és a partad- ket csak a nemzetbiztonsagi tandacs | gyon nagy Palesztina- A franciak ¢ és , | ban a legképzettebb vagy probara tevést, uram, vagy édes fiam | minisztraciot. A kozmetikai mitét- veleményezésével lehet kiilfoldre el- | . ban, Mert nem esak Iz- ~_ angolok | §24kbizottsagok ultek hogy a Teremto az em-_ szerepelt-e, mint hogy | re nem annyira belpolitikai okok adni. Ahhoz, hogy az eladast a Fe- | | -rael léte figg az ame- — felel6sebbek | 955ze és mindannyian berre bizta az alapfogal-_ arrol SINCS « milyen ali- | miatt volt sziikség, mert eddig is a hér Haz megtiltsa, egy titkos zara- rikai—arab viszony ala- | Hitlerért, | jelesre fuijak az alap- mak értését és tisztele- biben allapodtak meg, | part iranyitotta az allamot és Pod- dékszerint, a vevéként jelentkezé or- | kula4sat6él. Hanem azis, _ mint a németek | veto fogalmak kulonbo- tet. Carter -meggyézé- has Szent Péter, vagy Le- gornyi babelndk azt csinalta, amire szagot ellenségesnek” kell minosi- hogy az arab korma- | zo értelmét, bebizony ul, déshol, | Oszentsege hie AM nem engedélyezi aa | utasitottak. Brezsnyev felmagasz- tend. | ~ nyok, ha esaléddnak Wa- Ennek a politikanak a | hogy a katasztrofa elkerii- vatalbdél istenes, Brezs- emberi, polgari és a né-_ | talasa protokoll-sziikséglet volt: az _A Cyber-76- OS kompjuterre ea Szov- | shingtonban, visszaka- kévetésében ma is egyiitt | lesere egyetlen uta mel- nyev meggyéz6désbil, _ pijogok azonos ismerte- | utazasra rakapott f6titkar fogad4sa jetuniénak régéta £4} a foga; birto-

LOL LLL ELL TROUT LGU EET A L

ELL AL CL TELE MELEE

Idén ~— @ killigyminisz- térium és a Fehér Haz munkatarsaival folyta- tott targyalasaink ko- : vetkezményeképpen tébb, mint egy oldal ( hogy az er- f fogla : 2

nyarodnak-e az oroszok- haladnak a gaullistak a | !¢beszélés és hogy ebbe vagy ideologiabol isten- teset. Egyszer talan azt | mindig probléma volt, a vendéglato kaban jelentésen fokozhatna hadfel- | kal valé egyittmikidés kommunistakkal. Ezért | 2 S#almaszalba egyfor- telen, mégis van egy is megtudjuk, hogy mi- | orszag, vagy kormany csak nyaka- szerelését, esetleg behozhatna Ame- | ddr 0 akasztjak a nemzeti- man kapaszkodik Car- pont, ahol a mellébeszé- lyen alibit talaltak akor- | tekerten adhatta meg neki az allam- rika elényét. A Cyber-76 igen komp- | szocializmust a német fter, Brezsnyev és VI. lést emberibbnek, iste- fa, amikor Kadar Janos | foknek kijaré fogadtatast. Ha csak likalt sokréti, mondhatni szofiszti- | Bolsevizmus és nép nyakaba. | Pal észentsége. A bel- nesebbnek tartjdk az beliigyminiszter elvtars | a cimen milik a formasdg, gondolta kus kompjuter, mely masodpercen- | nemzeti- Igazsag szerint ez |8radi kikildottek uti- atomhamus egyértel- pribékjei kinoztak, gya- | Brezsnyev, akkor misem kénnyebb, kint szdzmillié utasitast ad, ,,em- — szocializmus 1 on sak demagégia, | Poggyaszdban tonnanyi miiségnél. Vagy egy- laztak Magyarorszag | mint a killfOldi utazasok sorén at- lékez6 agya’’ minden képzeletet fe- | Af VVE RAR parece ’ | papir régziti, melyik fél, szertien alibit keresnek hercegprimasat, Mind- | yAltozni allamfévé — a Szovjetunio lulmal. A szovjet kormany termé- | A gyiilélkédés persze hanem térténelemha Deere ee conenea Someta a 2 eante louaetek : eo | . nem csak Palesztinaban misitas is. |mivel sértette ‘meg a arra az esetre, ha az szenty Jozsefet, es pelndkévé. szetesen ,,békés eélokra’’ akarja fel- -virdgzik. Francia poli- A demagogia abban items nan oneness ec | Sztalin és Hruscsov a partveze- hasznalni, — olajkutatas, idéjarasje- | tikusok is azon mester- van, hogy egy eléz6 ge- [| : — Cl | test a kormanyvezetéssel kapesol- lentés, legjiobb hasznat azonban a ha- kednek, hogy régi dithé- neracié tetteit réjjak fel | | ta dssze, mindegyik megelégedett a daszat terén tenné, killénésen a ra- ket ajitsanak fel a né- egy késébbi, a ma élé petted we | oe Peipai bani teale an ealoaas sak len a : | aoadaknale | «| séggel. Brezsnyev nem, pedig az kontinentalis rakétak ellen) és a ten- "ebben de Gaulle hi hivei iA Torténelemhamist- | : hab tiintetés Washingtonban! | s cS oS a mpsancaals oreg ; mosegin minisz- - geralattjaré hadviselésben, kommunistakkal | és a el, hogy a nemzeti-szo- aZ vathatg volt = ink ayelvi sid. pea me orn i elndkat, it a2, laa az t ath Ge ahagy ta eladdsat a ebb ‘et: | ‘szocialista part balszar- cializmus uralmon ma- | us 2-an javasolta a Ro- sdban elmondta | ‘gyer- Peery kellett, amire azért van unioaak as a Cy ber-172-dt ata sani _ nyaval. Ez az egyiitt- radasdért a németeket | maniénak nydjtott ke- meke kalvariajat és azt | recedens a szovjet taborban: 186 mindketten jé hasenukat | is veszik, miikédés olyan messze- st hie feleléssé, holott | reskedelmi kedvezmé- is, miként_ részesiilnek | nit Tité kombi tae A sa 50: Ca rte e c i 76-ot a; Sf | meno, hogy Mitterrand, a francia és angol va- fn nyek megijitasat. Ak- tébb, mint egy oldalon hatrany | ast, “ ie aa par és a usescu V ra egintess r figyelme ja, jette ee a nylva peste elt i a oe ke : : 13 lee Me te ah : ma BY EY ROV ELE a . 6s i az eayaldala engedmények ideie | nak balszarnyat azért, -zasaban, taint maguk , kivil nnnyts “A malt hé- manyban, mely : t stinkin i: is résutvene.: : al poenaereea, ba sts atott. a repli Ste te 6 carte _ hogy a Nantes-i szocia- nemeten.- _.._ | tenazonbanaFehérHaz amerikai—roman vi- - Jilius 1B-ana képvise- Jétéren elhan vott a 21 8 tar a fo tatni akarja edd megtéveszté | lista kongresszuson azt Hogyaz akkor mar va- | egy vezeté munkatérsa szonyt Attekintette. A ‘IGhaz tart hasonl6 kihall- - lépett a SNeracacad aldtt, bekbltove tt aes fie ie Teg gee te se mondtak: -lészintileg szenilis Hin- | kézélte a Comittee for hang nem volt valami gatasokat. Hogy tovabb | 5 Pi arizskérnyéki palotab 2 de viseli hem cpeatie a san roe me AR Eurépa ellen denburg 1933 januarja- | Human Rights in Ruma- erdteljes, hiszen_ a ked- gérditsika megmozdult | he ere , SB ie eae Gs a2 ‘Moszkvat rendkivit ree var > franyulé amerikai im- ban Hitlernek adta at a | nia (CHRR) tagjaival, vezmények megijitasa kereket, hogy megmu- | in ag lccieneten: katona ie an a. hogy nem eaneeL " Coan lake | perializmus kezében hatalmat, az néhany po- | hogy janius 2-4nabuka- mellett érveltek. De tu- tassuk, az erdélyi ma- | oes rotokoll-szertien ey tle: de ja, hogy nem. élesebben tamadnak. | Nyugat-Németorszag _litikus intrikajanak a | resti amerikai nagyk6é- domasul vették mozgal- _gyarokért folyé mozga- | ae t leiiltek tar “dni erie a szoviet tabor propafanda:korucd- jatssza a faltéro kos kovetkezteben, nem a | vetett bekiildték a ro- munkat és Kifejezték re- lom nemesak néhany | visszavedlett ps eeartaea! a Sat nak felerdsitésével, Mé. | mindig nem szerepét. | -német nép tébbségének man kiiliigyminisztéri- ményiiket, hogy a Ka- ember iigys, hanem az tatgatni Rete franciakat. Giscard jéttek ra, hogy a baj a : - korkiilénb- | Veliik exyutt uszitott alkotmanyosan kifeje- | umba és 6 ott eléterjesz- dar—Ceausescu targya- amerikai | -magyarok | feeneia: elndk se sokat teket6ridzott ségben van: a szoviet vezetéség ki- a malt héten is a néme- zett akaratabdl tértént. | tette az amerikai kor- 14s. ,pozitiv lépésekhez szazezrei alinak mégét- | ‘ Sokal teketoriazotl, steben val 8 szoviet veseiiseg Kp tek ellen Kanapa, a kom- Amikor pedig Hitler | many aggodalmat a ro- fog vezetni a kisebbsé- te, ajabb tiintetést szer- ‘ Oe munista politbiiré tagja; mar benn iilt a kancel- , 7

és agy -mondogatott vissza neki, 6regedett, az amerikai megfiatalo- maniai magyar kisebb- gek sorsénak megjavi- veziink ‘erre a napra mintha a szovjet kommunista part dott. Ket kilonboz6 nemzedék all a fiatal Chirac, de Gaul- lari hivatalban, a fegy- | ség helyzete felett. Eh- tasdban’. Ami. azonban Washingtonba. Mi a jé | eae ere ati an a at oes se ee eee ee le kévetéinek vezére; és _vertelen német nép épp- | hez az eldterjesztéshez legjelentésebb— az az, hirt igazan nem a Ké- | remélte, ho a francidkat Me éa- tonban harnine: ce yven-, atven. | Debré, aki de Gaulle oly tehetetlen volt a ro- | mint azt szintén kézélték hogy a kiiliigyminiszté- dar—Ceausescu targya- heti ee és me rer He egynéhany évesek, Kar kolon vilag. | _alatt volt miniszterel- hamesapztokkal és az | veliink — azt az anya- rium elismerte kétele- lasokrél, nem is az ame- Amerika baitteanee: Giscard ki- Ket eltéré felfogds. Brezsn evel | _ndk s most az iddésebb SS-szel szemben, mint | got hasznaltafel,melyet zettségét, hogy a ma- rikai kongresszusbél jozanitotta: az embe kat benne ragadtak s Itban, tk m- | gaullista nemzedéknek ahogy minden nép kény- | a Committee forHuman gyarkisebbséghelyzeté- varjuk. Erdélybél akar- 4 ember! jonbkat igen. beune, ragadiak a iguliban, a fom: a szoszoldja. telen engedni a diktata- nek megijavitasat to- juk hallani: ,Igen meg- Ezek mind tigy beszél-

t | | is tiszteletben kell tartani, a déten- munista 6sdisagokban; Washington | Rights in Rumania még. | rak rendori vabbra is minden esz- tértént a esoda, dijra

terrorja- 1 peilisl98-an edcH at ae te nem alapulhat szovjet feltétele- elére néz, fiatalon, batran, dinami- |

[Beets ene Arai | | zésekre és feltételekre. Vagy vilag- kusan. Ezért nem értikegymast ... nek, mintha Nyugat- nak. | amerikai kiliigyminisz- kézzel eldsegitse. | emellt_fejjel_vallhatjuk | 1357616, vagy nines: a ailamok bel ) Meglepte Moszkvat a mind altala. -Eurépat nem az orosz A francia és az angol | tériumban és mely a leg- - - magyarnak magunkat, | . noeahl ack coe ean tes 1

a oe es, | igyeibe k nosabban. eurékommunizmusnak ease satis be pene aN volt | részletesebben taglalta -visszakaptuk iskolain- eejeridoll aie eee ue v ohatiakseat /anitbe a ty _ ereje, hanem a német ilyen tehetetlen. A pa- | sérelmeinket. Harom kat, szinhazainkat, kul- | ; : . iS

nem zellsvocializmus’ ‘tarélis kineseinket”’. | nemzetkézi érintkezésbél gre gati kommunista partok estek. Az

rizsi eS a londoni kor- | nappal késébb_ kéz6lték | : is : 7 feléledése en egetné. _ many. a valasztok bizal- | Bukarestben és Buda- Mig ezt nem halljuk, | ST cai et a SZOV jet— oe U spcatileder oven i‘ a | _ matél és, szavazataitdl | pesten, hogy Kadar és kivandorlas jogét, de nem Allhatunk meg. | ¢rancia targyalasok napirendien tikamak ha nem, ha oszinték, ha De Gaulle figgétt. Es Hitlernek a | Ceausescu ,,hatarmenti mas emberi jogokat is Mint Ilyés Gyula irta Praneiaoseea: katonai ; doce a nem egészen mAs felfo ast s rog- | _kezdte : francia | és angol kor- | targyalasokat” folytat szimonkértekarésztve- tavaly karacsonykor a volt. Az oe jol jatt Seana Kénviselneks mint’ Sroviel.. many meghuny Aszkoda- | a kézeljévében. Ezeket vé szenatorok. A CHRR, nemzetiségi jogfosztas, | De Gaulle kivonta Franciaorszai ot unié megesontosodott oregiei, akik | A _kommunistak é ésga- sa adott erét a német | janius 15-n Debrecen- szdbeli vallomasan ki- elleni harerél: ,,Dér6m- | a NATO-b6l, mert a gyengiilését tat. nem tudjak tartani a lépést a fejlé- | ullistak kézti paérhuza- tabornokokkal szemben. | ben. és 16-4n Nagyvara- viil, egy 41 oldalas iras- bélni kell, azonnal é | tak benne. Kiderilt fauea hogy a déssel. Még mindig nance lenini- | _ Mossagnak a forrasa Akik fOleg azért nem | don meg is tartottak. A beli vallomést nydjtott szintelenil! . . A dé- | katonai egyiittmikédés sem ot sztalini Eeninedeaies yakoroljak | _ ‘maga de Gaulle volt. 6 tudtak megszabadulni targyalasok egyik f6 té- be. Ezenkiviil athozat- rombélést kell — nem | oo ye ee lave olitikailag pedie a ae CL vik = addig- baratkozott Ade- Hitlertél, mert a nyu- | maja as kisebbségek tuk Kanadabél Fehér Al- kétséges — felelésen | Frassisorice Galtoratlanal < haduini akar a do maktél és eal _-‘hauerral, amig azthitte, gati vdlaszt6k kiilpolitikai | pelyzete volt. A. felek bertet, aki az ellendll6 kézeselekvéssé tenni, | Eszakatlanti a delmi S tik: n akar mee Id re dé- hogy Nyugat- ‘Németor- twdatlansdga es “politiku- | megéllapodtak egy ma- roman iré- Paul Goma oly fegyelmezett egyit- tagia. pee pie sie a ja C80 ani 6 ad «| oe ‘82ag francia vezetés ala saik gydvasdga kOévet- | gyar fékonzulatus f - koréhez tartozott. Egyi- tes. mozgalomma, hogy ‘cidit. a N ATO-val, he Het a vest Fee kommunista vezér, San- __ fogja helyezni magat. keztében Franciaorszag | Jitésaban Kolozsvarott, ke volt annak a 8 sze- yégiil ne csak déngjén, | részt_kézés_ hadgyakorlatokon; E tlags conte célbavételével Moszk- | oe is, Anglia is kényelme- | a kishatarforgalom je- mélynek, akik elséként de torjon be is az ajté"’. | elébevagas’’ koncepciéja meg va alaposan melléfo ott. A veteran | nem voltak hajlandék az sebbnek és olesdbbnak, | ents _ kibvitésében, a irtak ala ez év februaér- Ehhez kérjik ma min- eppensbggelelesdutse petojam : Lae. amie az eurékom: | = -amerikai-német_ szovet- tehat népszeriibbnek | re, kézés jaban azt a levelet, mely den igaz magyar segit-— Nem nézné dlbetett berekkel a a munizmus egyik bajnoka nézetei- _ Séget folcserelni Nyugat- -_tartotta. ak egyoldala ~konyvkiadas, ‘suinhazi az emberi jogok roma- ségét. Az amerikai poli- Szovi etunid megtamadja Nyu. at- vel a nyugati. kommunistak devet. | -Németorszag_ ‘folotti nyugati engedmények. | kapesolatok fejlesztésé-_ niai megsértését részle- tikusok nem foglalkoz- sardpat? nem Eats wee ere értenek: az ellene intézett are francia ‘protektoratus- politikajat, mint azt, | ben és mas kérdések- tezte. Ezt a bator nagy- nak maroknyi esopor-— | szovjet hadsereg peter wie ar ace n: dast agy veszik, mintha éket tamad- | Sal aulle otthagyta hogy fegyverkezzenek | ben. A kézés kézlemény varadi fiat marciusban tocskakkal. Ujra és Gjra | érevagassal rapeniaane 6. nak. Ha Moszkva célja, ho meg- | z Aaa szovetsés k ka- €s a sarkukra dlljanak. — hangsilyozta annak je- kiutasitottak — Romania- be kell nekik bizonyita- | elétte, ami viszont esak a N ATO hantee. a nyugati Pernice par- | __Az akkori és a mosta- | lentéségét, hogy ,,a két b6l. Jtinius 21-én érk nunk, hogy a mintegy | , | ésszehangoltan lehetséges. _—' tokat és vele szimpatizald, neki en-| helyzet_ kozt esak 4Z | szomszédos allam nem- zett Kanadaba és 2 Zin n egymillionyi- amerikai Brezsnyev kedvetleniil, ‘kimeril- -gedelmeskeds frakcidkat hozzon lét- | euGaneee. hogy ami- | zetiségei mind nagyobb net atusi bizott- magyarsag sza4mara | ten ment haza, s elndksége elsé he- re, — mar elkésett. Ha viszont féld- | Sppeasement | a ner enen | toltsék be 3 sag elott allt, ‘hol vallo- nines ma’ ennél | fonto- | teiben Washingtonb6él se kapott. jo alatti esoportokat szervez, azokat | pee ees at pal EY, ‘Cee abe kerdés. Tobb ezre -|hireket. Carter valtig hangoztatja, csak a KGB jarészalagjara akaszt- | ne ae ent m BY sree : hi fonben ind Wa- | hogy elkételezettségét az emberi jo- hatja, amivel éngélt ad maganak és nz oa and at! a a ber, ak el Minden 2 | gokhoz allja, ugyanakkor szisztema- aknamunk4jukkal a Nyugat kény- ~ se S ne | | | See fe + | cpa dolgozik ¢ az z amerikai. vere ~nyebben elbanhat, mert tagjaik nem - [o eg ey as oe oi q | | wore Aa Te ed ee | sal 1; hivatkozhatnanak szabadsagjogaik- ce ee heer : Oe: J os i erik a Cee a aS oles ud pois, n 1 O. ) | Sz0% Vv i~ Ta. Azokat c ak a fl felett hizto- a tees i ike res nace Th Gaan ee CSE EVO. 8% Tat ngerli zteti. ae sitjak . . fe . ave ve TVEt CEKEL er | A yi egy ben -Moszkv inked, G Nyugat a aggo- ar : dalma, nehogy katonai megoldashoz |

A szenatusi kihallga- tas légkére sokkal ked- vezObb volt szamunkra, mint tavaly. Nemesak ; ae

ee eet a "rakétak ésa sre szerelhetd -folyamodjon, aminek pedig lees sok | | nukledris. bombak kicserélését Job: delet adja készil ral oo