& a6

Kesidisia terveisid taalta limaista. Olemme olleet tassi hlien jélkeen kuin kesdlomalla onsanaan, vaikka melkein

ikki ihmiset taall4 ovat ke- lomalla, Seudumme suurin ivantokin lopetti toimintansa ko heindkuun ajaksi. Annet- | Vahan pidempi loma. Ker- vat, etta kaivetun mineraalin (a siita valmistetun ja jalostetun tavaran menekki olisi vahan heikko talla kertaa, josta johtuu vahan pidempi loma. Tietenkin tima vakituisille tyélaisille on o.k., mutta koululaiset jotka tarvitsisivat rahaa elamiseensa ja syksylla aloitettavia opintoja varten(se on huono asia. Muuten taalla on sovittu noista palkka ym:sta kysymyk- sista aivan kiitettavalla tavalla. Takaldinen toiseksi suurin kai- vanto Dome Mine sopi unionsa kanssa ja niin tehtiin uusi ty6- ehtosopimus, jossa palkat tai- sivat nousta viisikymmenta senttia tunnille. Nykyisin kul- lankaivajatkin taalla saavat sinne kuuden dollarin nurkille tunnissa. Samoin kavi naiden kun-

nallistyélaistenkin kanssa. Hei- din unionsa ja kaupungin neu- vottelukomitea alle kirjoittivat uuden tydehtosopimuksen, ja palkat nousivat vartin tunnil- le. Talla kertaa oli kysymykses- sa yleistentdiden tydéntekijat, kaupungin linjavaunuliikenteen huoltajat ja ajurit, joten lak- koista ei ole pelkoa ja pydrat tulevat pyorimdan tassa laajas- sa kaupungissamme.

Puhelintydlaisill4 on ollut hyvin pitka lakko, mutta aivan viime pdivien tiedot kertovat etta sekin saadaan pian loppu- maan. Ainakin siihen ovat pyrkineet unio. kuin puhelin- yhtiékin. Yleista painostusta on antanut majuri Mike Duudy lakon lopettamiseksi. Han on koettanut asioita ajaa siten etta puhelinmaksuja ei nostettaisi, silla etenkin vanhuuselakelaiset elavat rajoitetuilla elaketuloilla ja eivat nain ollen voi maksaa korkeita puhelinmaksuja. Hei- dan jokapdivdisessa elamdas- saan puhelin on valttamaton olemassa.

Kaupunkimme talla kertaa suurimpana ty6nnaé tunnetaan

Yli 70,000 henkea juhli Kaustisilla

Vauhtia ja varia Kaustisten kansanmusiikkijuhlaan antoi myos tama bulgarialainan kansantanssiryhma.

Kaustisen kansanmusiik- kijuhlat péattyivat sunnuntaina suureen kansanmusiikkiparaa- tiin, jota oli seuraamassa lihes 10,000 katsojaa.

Jarjestajat ovat olleet tyy- tyvdisia timankertaiseen koko- naisosanottajamaaraan.

Tanakin vuonna Kausti- sella kavi yli 70,000 ihmista.

Tanssijoita, pelimanneja ja laulajia oli toistatuhatta. Run- saat sata bulgarialaista, japani- laista, venezuelaista, perulaista ja pohjoismaista kansanmusii- kin harrastajaa oli mydés esiin- tymassa.

Kansanmusiikkiparaatia seuraamaan tullutta| yleisda muistutti saamelaisten vaike- asta asemasta Lapin lddnin maaherra Asko Oinas.—

6

Saamelaiset k&yvat ole- massaolostaan kamppailua paavdest6n paineen alaisena. He ovat ryhtyneet viime vuosi- na puolustamaan kieltéan ja kulttuuriaan. Onneksemme paavdest6 tukee osin tata kamp- pailua, sanoi Oinas puhees- saan.

Kaustisen kansanmusiik- kijuhlien aiheena oli tana vuon- na Lapin suomalainen ja saa- melainen kansanmusiikki. Ensi vuonna erityisaiheeksi on va- littu kansanlaulu.,

Paattéjdispaivana palkit- tiin kansanmusiikin edistami- sesté ja tunnetuksitekemisesté Nils Aslak Valkeapaa,ja Arvo Ylitalo Lapin alueelta seka peli- manni Otto Hotakainen Keski- Pohjanmaalta.

uuden likavieméri systeemin rakentaminen, koska kaikki jatevedet johdetaan samaan puhdistus ‘myllyyn’, joka si- jaitsee Mattagamin joen var- rella. Tanne on tarkoitetut li- kavedet Schumacherin puolelta kaupunkia my6ten, joten koko- naisuudessaan se on kolmen ja puolen milj. dollarin ty6. Mutta viime paivina sita on hidastanut Ontarion ’karpenterien’ lakko. Ne miehet jotka ovat tyéssa tassa puhdistuslaitoksella eivat ole saapuneet tyOhénsa, joten asia on ollut kiusallinen niin urakoitsijoille kuin kaupungin hallinnollekin. Odotettavissa on etta hallinto joutuu mak- samaan suuremmat kustannuk- set kuin mitaé alkuperdiset u- rakat sisaltavat. Mutta joka ta- pauksessa ymparist6 siivoukset ovat tekeilla, maksoipa vaikka silkin tilkkuja. —

Pohjoisen _turistiliikennet- ta taall4 on kovasti odotettu. Taille asialle on omistettu suuria keskustelutilaisuuksia, joissa on suunniteltu kaikkea siihen kuuluvaa. Tahan asti kesa on ollut viela kovin epdedullinen. Iimat enempi vain sateisia ja kylmia pohjoistuulia. Jarvetkin ovat tulvillaan vedesta, Tutta- vani Hannes Purra kertoi, etta kalat ovat tainneet hukkua, kun niutakaan ei saa mielensé mu- kaan. Naisté kaikista seikoista johtuu, etta vierailijat eivat ole taalla paljon olleet vastuksina.

Sitten ikavinpand puolena on mainittava, etté vahan yli nelja vuotta ilmestynyt viikko- lehti ‘Timmins Porcupine News’ lakkasi ilmestymasta juuri kesaékuun lopussa. Tama viikkolehti noudattali samoja periaatteita kuin ‘The Dayly Press-lehti joka on alkanut ilmes- tya Thomson niin lehtitrustin alaisena jo yli neljakymmenta vuotta sitten. Lehti ei tieda eika halua tietaa tydldisten asioista yhtaan mitddan ja sosialistisista maista se tietéa vain huonbdja puolia.

Tama toimintansa lopetta- nut viikkolehti oli mielestani va- han lahempana kansaa, joten se ei voinut elaa tassa trustien johtamassa ——syyhteiskunnassa. Lehden liketappioista ei mai- nittu mitdin, joten jain siihen kdsitykseen etta) Timmins Porcupine News ei tuottanut voittoja kustantajilleen.

Kuolon saalista

ae

Kesakuun 7. padivaé saatet- tiin haudanlepoonsa kansalai- semme Elias Rasula. Edesmen- nyt Rasula_ oli _pita- aikainen kylamme asukas ja osallistui kansalaistemme yh- teisiin rientoihin: Han oli mm. jasenend aikoinaan toimineessa Timmins Porcupinen sekakuo- rossa, jonka mukana osallistui my6s vuotuisiin laulujuhliin. Elias oli syntynyt Kuortaneella ja oli kuollessaan 72 vuoden ikdinen. Pois mennytté jaivat kaipaamaan hanen vaimonsa ja yksi poika taalla South Por- cupinessa, sisko Suomessa, seka suurilukuinen tuttavapiiri Pohjois-Ontarion suomalaisten keskuudessa.

Kesékuun 12. paiva saa- tettiin haudanlepoon niinikdan

Porcupinen pitkdaikainen asu- -

kas, entinen kaivosty6mies Hannes Hannula. Edesmennyt

Liplattelevan jaérven rannalta ja aurin- koisen loman keskelta Hameesta lahetan parhaat kiitokseni talle lehdelle, sen toimi- tuskunnalle ja lukijoille ystavaillisista terveh- dyksista merkkipaivanani.

Be 8 Lhd

Lempaéélassa heindkuun 25. paivana 1978

_ Tauri Aaltio Ssuomi-Seura ry.

PEIN QNQIELONHQHOH NNN ODN TENN Ha

Terveisi

Naapuritalossa oli vieraita rapakon takaa. Minutkin kut- suttiin heité tapaamaan. Oli ker- rottu etta yksi heista on yli 80- vuotias,

— Kuka? kysyin kummis- sani kun heidat nain. Kauniisti hymyileva Maija Kolehmainen vaitti olevansa. On muuten am- mattisisar, toimittanut Naisten

Viirid Yhdysvalloissa. Nyt tuo ©

jo 1913 perustettu kunniakas lehti menettéa tayden itsendi- syytensd, kun sille ei enaa loydy suomen kielta taitavaa latojaa. Nyt se on yhdistettyna Tyé- mies-Eteenpdin lehteen, joka puolestaan viime juhannuksen aikaan vietti 75-vuotisjuhliaan.

Hellen ja Henry Lampsa olivat Canadasta, Torontosta. Vaikka Henry on syntynyt lan- nella — Yhdysvalloissa Minne- sotassa — hanen suomen kie- lensa oli vailla vahdisintakaan vierasta korostusta. Vain joskus ‘oh yes’ tai muu pikku sana kavalsi.

Mutta nuorten§ keskuu- dessa suomen kielen taito kato- aa. Kerrottiin juttu siita mita tapahtui kun illan eméanta Sirkka kolmisenkymmenta vuotta sitten muutti Torontoon ja alkoi ohjata naytelmakerhoa.

— Ejihan tasta mitaan tule kun ei ole ihmisia, eiké taalla nyt enempda ole suomenkielli- sia. Alle neljankymmenen vanhaahan ei ole yhtéan! han kiukutteli.

Kerholaiset levittivat kasi- aan ja sanoivat etteivat he mah- da mitaan, kun Mister Thomp- son tulee ja vie ihmiset. | Mika se semmoinen Thompson , ei sita pida antaa periksi kaikenlaisten herrojen houkutuksille, sanoi Sirkka ja alkoi opettaa nuorille suomen kielen oikeaa dantamista. Vasta aikojen paadsté hanelle selvisi, etta Mister Thompson oli hau- tausurakoitsija.

Tunnetusti Canadan ja Yh- dysvaltojen poliittiset olot ovat erilaiset. Canadassa ammatti- yhdisty- ja muu tyévden toi- minta on vapaata. Mutta kun Sirkka aikoi matkustaa Toron- tosta New Yorkin kautta Hel- sinkiin, nousikin seina eteen. Koska han ohjasi naytelmaker- hoa, hanet oli merkattu Yhdys-

Hannula oli syntynyt Kiukais- ten pitajassa ja oli kuollessaan 76 vuoden ikainen. Vainajaa lahinnaé kaipaamaan jiivat puo- lisonsa Esteri taallé Porcupi- nessa, sisko Suomessa, seké

laaja tuttavapiiri tissi Tim-

minsin alueella. H.

a lannelta

valtojen viranomaisten kirjoihin kommunistiksi, eika han saanut astua jalallaan edes Kennedyn lentokentalle New Yorkissa, jossa han olisi vaihtanut Fin- nairin koneeseen. Hanen piti lentaa Canadasta canadalaisel- la koneella K6épenhaminaan, siita Tukholmaan ja Helsinkiin.

Maija asui Bostonin naa- Canadassa. Jopa ruotsalaisen tonia ei pideta laheskdan pa- himpana Yhdysvaltojen kau- pungeista, tapahtuu siella ryds- t6ja ja murhia keskella pdivda kaduilla niin usein, ettei kavely- retkille ole turvallista lahtea. Canadassa rikollisuus on vahai- sempaa. Canada on myés rikas maa. Kun epailin hintatasoa korkeammaksi kuin meilla, tuo- tiin eteeni tuore sanomalehti, josta nakyi elintarvikkeiden, vaateravaran ym. hintoja. Oli my6nnettava etta canadalainen saa palkallaan huomattavasti e- nemman ostetuksi kuin suo- malainen. Verotkin ovat alhai- semmat varsinkin palkkahaita- rin alapaassa.

Sirkka joka on asunut jal- leen Suomessa nyt jo viisi vuot- taihmetteli, miten suomalaisten kirvesmiesten Rekolaan raken- tama mokki on kaksi Kertaa kal- liimpi kuin samojen miesten te- kema m6kki Torontossa, tat miksi sama Toyota-auto mak- saa Suomessa en muista kuinka hurjan paljon enemman kuin Canadassa, Jopa ruotsalaisen Volvon.saa siella halvemmalla kuin taalla.

Tuota olen nyt miettinyt paani puhki, mutta en keksi vastausta. Kuka tietéa? Onko riiston aste Suomessa niin palion korkeampi kuin Cana- dassa vai valuuttamarkkinatko vaikuttavat?

€

LAHJOITUS RAUHANLIITOLLE

T. Hinkkuri, New Liskeard, Ont. on lahjoittanut $5.00, josta e- sitimme lampimat kiitokset.

CSJn toimeenpaneva komitea.

Lahjoitus CSJ:n hhistoriarahastoon.

Hilda Walimaa, Sudburysta on lahjoittanut $15.00. CSJ:n toi- meenpaneva komitea lausuu lampimat kiitokset.