Vel, 30. No. 20. XXX, évfolyam, 20. szam

ak we: oe eS Me SSS EERE te

Se

~ 1977, Majus-1 i. ‘Szombat

‘Mozlimek harea a sz0vjet- -kubai caapatok: ellen Eritreéban

Nixon ira a TV

“Barry Goldwater igy nyilatkozot Nixonrél, aki TV interjuban iparkodott

$

Fre *

képernyé jen

Sooo,

Nyugati korményféi esttestalalkoz6

call

»megmagyarazni bizonyitvanyat”: »kla engem azzal vddoltak volna, mint Richard Nixont, és magamat drtatlannak véltem volna, nem vartam volna hdrom évig és nem szdmitottam volna memoarjaimért egymillié dolldrt” — Carter elndk elsé eurépai utjan taldlkozik tovabbi hat dllam fejével, kézte Trudeauval is, akit a londoni riporterek fdleg felesége holléte felé] faggattak ~~ A Jordin folyé Izrael-megszallta nyugati partjdn kirobbant nyugtalansdg folyoményaképpen 66 terroristdt tartéztattak le, akik a kiadott kommiiniké

szerint az AL FATAH, a PLO és az Iraki Felszabaditdsi Front hiveiként ké- vették ela terrorbombazasokat — Az amerikai plispoki kar tdlnyomé része | - az elvalt és mdsodszor nésiild katolikusok kiki cagoban. A szavazds aradnya 231: 8 volt és a preldtusi dontést felterjesztették a Vatikannak, jévahagyds végett — Jimmy Carter jéléti programjdt kereszt- tiiz, ala vette a kongresszus — Ulsterben a villanyerémiivek dolgozdinak ‘Sztrajkjat megtorték s Londonderryben, Belfast utdn Eszak- “lrorszag leg- nagyobb katolikus kézpontjaban ,,csak” egy bomba zavarta meg az dram- szolgaltatdst. Roy Mason, az északirorszdgi Allamtitkdar szerint yh hadsereg - készen all, hogy az. erdmiivek altaldnos Satrajkja ¢ esetén | a kulesporiciékat A

¥ Re a

dzsitése ellen lépett fel Chi-

sees 9 - _ - Toronto kinai negyedében fiatalkoré gonoszievok zsarolissal és |

. hombarebbantdasal I tart rettegésben az lizlet- és étteremtulajdonosokat.

-KUBAI INVAZIO | - ETIOPIABAN:? >

_ Ha valaki a_ nemzetkézi . ‘Eritrea j immar 16 éve har-| col a fiiggetienségért Ss az)

ne menjen ‘Etispi: aba, mert | un, ,,Liberation. Front” (fel-|

in | szabaditasi f front) ee t a hettel : she

poliitka “szévevényes utjain | ‘Ai akarna - igazodni, akkor |

4) yok ellen, akik~ viszont.

| -szovjet légelharité fegy- | | ,,Front”. |nyilatkozatot tett az elfog-

vereket haszndalnak!

nyuigatl: tudésitékkal eeyit p Jes az USA: _ySzakertd ket” qs, |

skews:

” a.

a a ate : zmusté

- an] = Allamokéval vetekszik, ‘s6t + tabb

Jelenleg a hhelyzet a ‘kovet ltette az. etidpiai junta pa : oe es _ | rancsnokat, Mengistu Hail | ‘Meriah ezredest, hogy ZU |

| dni invaziot” vemlegessen. |

A VOROS TENGER |

tal -KULCSHELYZETE ad- |. Amiota az. eritreai i geril-

ilja. Masrészr6l ma mar tilzds,

* 2

smmunizmusna, tint ee belies

a se pel Moszkva pan slay a? a nbpele mar hem ai a Kre a

| ladénal ae

a, cmint ilgmongslomr, a Tes Lee

lak Abdullah Ibhah Mahmud, a -vezére . deriilato

lalt Tessenel varosdban:

_Tessenei_

Atorszdgunk, “Biztonségos, | ES Ti minden. igy megkezdhetjiik. a tObbi | dur ‘ Sge tertilet felszabaditasat i is... -

‘Bar a Dergue magat sha

nevezi és- SZOV- | jet-kubai_

egyesitették éréiket ,|

‘segitséget — vesz | . igénybe ¢ cllentink, mi nem-|-

mindenesetre bizonyitja tételi

zeli Iétiinkért ktizdiink, sa

Jat kiilén élettér a célunk.”| (Hol hallottuk ezeket a SZa- |

vakat *)

HARC

A VOROS TENGER . ~

ELLENORZESEERT

Az eritreai felszabadité front gerilldinak — (Gelen-

|. leg szovjetellenes) — tevé-| “kenysége 1961-ben ‘kezdé- | détt, amikor 18 ezer dollar- ért ocska, elavult olasz pus- | kakat vasdroltak. Azéta Eri- | treat Kinatél kezdve csak- | nem minden témogatta, alki | érdekelve volt a Vérés-ten-|. ger

stratégial

megszerzésében, A ,,Front” fétitkara, Tes-

fai Wolde Michael igy- jel-

rm lemezte a jelen helyzete :

— Tisztaban- vagyunk a

poziciénak :

Anglidnak egysszerre ha- rom ,,Quebecje” is akadt:

Az. Egyesiilt Kirdlysdg fe-| fie. UL. Erzsébet a térvény- | | hozé- testiilet két haza eldtt | = mondott. eziistjubileumi be- | || szédében az orszdg egysége |

mellett tort paleat:

' »EIédeim k6zé sorolha- |

tom Anglia, Skocia és Wa- les. kiralyait. és kirdlyndit

ezért megértem e teriiletek |

elképzeléseit. Azonban nem felejhetem — azt a

tényt, | hogy engem az Egyesiilt Ki- | rdlysdg, vagyis Nagybritan- |

®

nia és Eszak-Irorszdg Ki- |

| rélynojéve koronaztak”.

| Lord Elwyn-Jones, a Lor-| |dok Haza nevében hosszti] és termékeny tovabbi ural-] | kodast kivant az tinnepelt- nek, T. ‘Erzsébet idejchez)

Vérds-tenger jelentéségével, hasonld

mert hdérom kontinenst Gssze, a. vildg - legnagy

kdolaj-termelé dinek szd

" [vonala, tova - Szocidlis -szempont- | _elfoglalésa | 2 [zi

tengeri kij ijaratat

nee n szabnalk ons cltétele

Bie ERZSEBET AZ A . ALLAML EGYSEG . ‘MELLETT 2

na | megmutatiak is igazi - areulatukats De | aket, hogy. a. ‘kommunizmust, mint ideo-

oe allitdlagos —

Az Is¢ sha. nevében Geor-| ~ nome 5 azt domboritot- : b hogy a dinamikus, :

¢ hia, az Alandésag. jelképe,

Lami a kirdlynét ma kéze-_ hs bb hozta ‘a néphez, mint)

| apt,

as a allittatja. | Amin Tanzaniat okolja az -_,,invazidért”

4] (Folytatis, a Qik oldialor)

ré teendék. sokasdga’ miatt sziikségessé

‘Ara: 30 cent

eS SOS EE EERE EE EEE EEE ree: toe |

egyiittes Laj¢koztatoja

Az idé rdévidsége és az elvégzésre va-|

az egyezmény’ hetedik. ‘cikkelyénck negye: |

idik pontjdra hivatkozva orvoslast kell kér- | valt, hogy e két, ‘egymastél fiiggetlen, de| ‘Erdély ligyében szorosan. egyiittmikddé in-] tézmény ez alkalommal kivételesen, , Kozbs many hal:

jiink t6liik az erdélyi magyarsag sérelmei- | re. Akar. olyan m ion, et a roman n Kor-

” Miutén. Bréramnal vettiile ‘tudomdsut. al ‘kanes

idatot, hogy az Egyesiilt Allamok korma- yat és Kongr esszusat megnyerje az erdeé-

| iyi magyarsdg emberi jogainak védelmére, ‘mi kivdnsdguknak megfelelden 1télreall- | | tunk: az utbél’ és mitkddéstinket mis i | (Uganda es ‘Tanzania O26tH ygnyba dsszpontositottuk. Anndl is inkdbb,

mivel tisztdban vagyunk azzal, hogy Er-|

| dély magyarjainak megmentését. szolgalé

7 »szellemi_ hadmiiveleteink” nem. szoritkoz- _ | hatnak mindéssze néhdny idészaki problé- - | ma megolddsdra,

Negi: az emberi szabadsdgvagy megbuktatta. ).

_ Egyetlen. kisérlet tértént Chilében_ a. hatvan év: -alatt, ahol Allende elndk probdlta a marxi tanokat, a kommunista gazdasdgi és. politi. kai rendszert - — - diktatura nélkiil megvalésitani. — siker nélkiil. Nem) -sikeriilt,. nem sikeriilhetet, mert. a kommunizmus - ~ diktatura nel As

elfogultsag.

Tem valésithats meg...

"Mire ta 1

La oromnnbeniag:| 60 éves ; térlénelme? 7 ~ Blesen szét kell valasztani. az orosz katonai nagyhatalmat és a — omm inizmust. AZ elébbi ellen. esa pete :

‘ies titéer6vel lel oe

ta olitikal ‘kérdését..

saitéssel, | AD ‘rendelkezésiinkre Alls vildghangw-

lat teljes. és alapos kihaszndldsa fontos, | de nem elegendé. Megfelelé kézvélemény | alakitassal tj vilaghangulat kifejlédésén | kell dolgoznunk, | ,emberi jogok’’ nehezen fogalmazhaté ka- tyuiban, hanem inkdbb a ,,nemzeti jogok”’,

| a.,kultirdlis és fldrajzi egységek” és ,,dl- — lamformélé, jogtiszteleten alapulé képessé-| : | gek és lehetéségek” szemszogébél vizsgal-|

mely nem akad el az

jaa wesyeslakossdagal, biré ter liletrészek

‘hogy a newyork: fiatalok ¢so-

kell dolgoznuni egy |lemény. kialakitdsén: § eZ lehetéséget nytijt- | hat majd arra,. ‘hogy adé6d6 alkalornmal Er. dély. ligye igazsdgos megoldast, nyerhessen, | Tudnunk kell, .

vel, mely lehetdsége n | jt ar ‘a, hogy. Er | : | délyt visszacsatolja Rights | in Rumania) magéra. vaillaita 4 a -fel- i

gya orszaghoz. szivéssdggal ‘tovabb | negfelel§ vilagkézve- |

2 Lankadatlan

hogy a valésdgban ez az | egyetlen komoly; iddtalle ‘megolddsi lehe- |

léség. Ehhez_ azonban- nem- cesupan- egy év- | jszdzad mulasztdsait kell potolnunk, hanem | le: kell. -kiizdeniink azt.a hatalmas propa- | gandahadjdratot is, amit Romania folytat | hanem egy tavolabbi j6-| | | vendd szemmel tartasaval kell megtegyiink | valé joganak elismertetéséért, | minden- sziikséges’ Jépeést, nem ecsupdn e-| —

| | gyet vagy kettét, joelére, megtelelé eldké- |

ma ‘a vilag: ,,sze Hemi. piacain” -Erdélyhez | -

-Ennek pompas példajat tathattuk va- | lamennyien dprilis: 18. -Anak estéjén, a te- |

levizién. Félérds mfisor keretében a Dra-,| -kulamonda (2) eredetét ismertette egy jo- | jaevil, amerikai filmrendezé- az Egyesiilt Al- lamok kézOnségével -_ tudomdnyos — han- gon, szép ‘Aidllitasban, részleteiben azon- | ban nagyon is hamisan. Bar a | kutaté” beismerte, hogy a rettenetes Dra- |

,,Monda- |

kula alakjat a valésdgban egy ‘kegyetlen- | ségérél. ismert ,,Oldh Kirdly” személyérél | mintazta a wneéprege”, a borzalmas Vlad | orszagat azonban a Karpatoktél délre esd | Vlachia helyett Erdélybe helyezték At és |

fa hirhedt uralkodé- sziilévdrosanak Seges- |

‘Roménia’ félévsedzad alatt “pebieonyt| Yt nevezték ae kepeken: be is B mnutallek, |

tatta és. minden tiltakozdsunk ellenére to- : Wee Me Bee | vabbra is makaesul bizonyltja, hogy nem| 8) ees | hajlandé eleget tenni_ sem a bekeszerzidé- ee

a véros a kizép- |

ort erdélyi tAjakat ‘bemutta: ) ok mégitt arrél beszélt egy ; hang, hogy. Erdély »mindég |

nl egek isidie volt 8 eel

nm” ejen épiilt.. ‘Magya- &