a —— oe

7 th

by vat, 40 ne- | le kun. :

ilty tar. Nhaijset

kenlaj.- |

isiaan vittu, Ikaille - Kun yity.

“2 oli mind 1eCTTs Sthl- ‘@ i- sang €. 3a- IK Oo . me ku rue

fustamaan.

tls ie ta" he nt aA elt z taylt Paty f ee Pa pees ee iF ne snes Be

7 ai

Oe ee .

Epiilemstt’. Thorvaldsen ( 5. 1770, &. 1840) on ennen kaikkia muita uus- Rlossillisuudert - . “normaalimestari”. Luonteelfaan tyynend 74 hillitiynd 5é- ha vapaana omaperdisyyder yksipuo- Hisuudesta ja. huomton_herditdmstska- lusta kin ei, nitinkuin David- ja .Ca- nove, eksynyl tehontavottteluun, ja quorimpand suuntansa edustavista. ku- ganveistdjist®? kan ei: ollut- Rokenut edellisen taidesuunnan votkutusta ei- kd tundenut tervetta nousta. ta ves- Onnen suasimana.peri- fand han. Saqvuttt,. vaistonsa.. opasta- rusteella, kaikista harkadtteista ja hie citteluista vapaan tyylinsd, joka to- leulfi Adnen .aqikansa Rasttyksen Alas- stitsesta kauneusihanteesta. . Pamd wsanseé puolelta istantitaissu~ éuinen, mutta tanskalaisen - didin Kodpenhaminassa synnyttiimd jaite?- kja oppi- kdmmastytiavan kelposii Pheidiaan ja Praksiteleen ajan hreik- Balorsent . tatdekielen, tosin kutakuin- hin ylimalkaisessa. muodossa,; jota kin huolettoniasti toistellen: -viljelé -kako thinsd. . Siten hdnen muotodunsa sac- valli Aarvinaiser eheyden ja .yhtend- syyden. Mutta:syytta ef ole samottu, snadnmhahinanedcimm imm-mmmacnsm prion erat ta

valmista. :Joistakin “ihmisistii- kow-

juutetaan:tahtia . fi -SuUrI: Osa kykyja ©

jaa . kyttdmiattd.-" -Niin: on: ‘soiton,- Taulun- 3x: ‘miytelniitaiteen : laita:: ole pakko: -enad -valmustaa -huvitilai- suuksia. seuranaytelmien-kautta,. kun = valkokankaalta-.saa« katsella - ‘taysin kouloutettuja, kykyja we

Kun olen: isoaiti’ ja -kuulua- siihen -

” yanhaan. polveen, siksi -vertaijlen enti- ©

syyita ja: aykyisyytta, . -En. sikst; eft@ -: pitaisin--vain.. yanhan: hyviind: -Maa- ila. menee--tietysti:..aina eteenpain. -

ISOAITI

= rie . = a ee J Babes =

a.%g aes A ee

a ee oe

Satis ote eo

2 ogi tas

oh creat.

#

Falmitahti Barbara Hele wima-al- ‘aan reunalig Hollywoodissa.

yee 18, “i has 1 1, MSE tal ai a iit

=" ah are cn

ot . Boel - tls

Mutta_on.mukava- muistella: vanhaa-.-

-\ “Rakkauden iat”,

Arps |! 1

ee

~ 4800. luvun taide

etta: jos jokin Thorvaldsenin wee vetsios - pakaksi onneksi sirkyisi kappolteiksi,

niin sen palaset, kukin sindnsd, otisi- val fatteeiisessa sukteessa melkein firelenkiinnottomia, jolavestem sa- manlaisessa taauksessa jokainen Ser- gelin teoksen katkelma todistaisi HES farin intensiivistd eldman- ja fuan- nontunneita. Téydellinen erikois- luonteen puute sekd ruumiillisessa ef- id kenkisessd kuvouksessa tience Thor “valdsenin taiteen heikoin puoli, Y ksi- totkkotsests antiikinmukeinen suki

_Aaikbialla~seaden vain muotokuvissa Aiukan yksilillisyyttd. Kasvot ovat jopa tlmeetiémimmat kuin kenen- San muun suuren-taitedijan kuvisse uudemmatia ajalla. Ja kuitenkaan ej | et vattiag Thorveidsenin tatdettia sie- tutiomaksi; stelukkuus on pdanvestoin sen olennaisimpia purteitad. Hdnen Pera sivedt ja kyvinkasvatetul ken- Rildnsd, olipa sitten kysymys yksityi- sist kuvapatsaista, rvAmisid tai Ro-

kokuvasommitelmista, ilmmaisevat ndet

mestarinsa Aaurtcudenpalvoniaa sekd

samalia-leppoisaa eldmanviseutiaan

ja kanen katkkeq jaloa ja keunista heilivdd iunnettaoan, Hanen elinian sditynyt: kyvd dapsensydimensd, ‘ita- Hen. sovinnolinen . celimankatsomuk-

.. Sensa,-hanen naiivin syvillinen husu-.

‘gorinsa ivovat micleen hdnen maan-

‘miehensii a (melhorsia- nuorenman } 7 Ej atkaleisensa, saturunocilija Andersenin, - “Suotta ei olekaan : sanotiu, etta agt- - kuudestaan huolimatta kén et ole mi- seam: taiteessa- “phta - fuonnolisest? . kddn aineenkuvaaja. -Muuten Adnen kuin -aturinke vesipisarassa. Ja koske Addn oli kiikkoton. ja -kadnen taiteernsa -

Lyynesti virtaava, niin han etsiméttd ‘ja hapuilenratia saavuld sen rauhoit-.

taven sopascinnun, joka .tekt hénesta -

cikansa kuiduistemman ‘ja Ruolluaen- kin vield aginakin puoleksi veostsadak- st Pokjoismaiden suositurmman mes-— tarin, Fi yksitddn nyhyaikeinen tat- tedija ole ollut niin -yletsest: rakastet-

| tu Ruin hin, etka RenellGkGGn ole ollut

‘sellgisia Bansankosvainkselltsta tmer-

Ritysta Ruin hénelld. Thorvaldsenin ieyvin runsaasta tuo- - fonmosia mainstiakoon hanen kwve-

patsaansa: Jason, Venus, Psykhe,

_ Merburius, Kristus ja apastolit Kao-

penkaminan Freukirkessd seka koko- kuvat: Aleksanterit suuren voittokul- kue, tilattu Napoleonin laskuun ja ty- polegiseng yiistyskuvana Le Bruni

edeHamainitinjen gobeliinten vastine,

“Piingn” ja “Yan” medaljongy sera mitkg Rolme vit- nmeksimainitiua viel muutama vuost-

_ kymmen silten tavattiin jaljennoksina

lukematiomissa Pakjoismaiden ke- deissa, Renessonssin jo barokin maa- lauksellisesta Rohokuvatyylista Thor-

‘valdsen kdantyi takeisin Parthenon-

friisin Rlassilltseen sommitteluta paan, tis. jarjesti henkilékuvaasa tytjatte reliefipinnalle siten, etld ne asennors-

saan ja likkerssdan ndenndssen fahat-

tomasti ttukanéuval sen waalimiaRstl, Kunnioitaakseen suuren potkansa muisfoa Ranen kiltollinen isanmaansa rakensi Koaopenhaminaan = muséon, jonne Adnen teoksensa on kootinu kar- sallisaarteehsi ja jonka keskelle mes- tovi itse on kaudatiu, Mutta ci edes tamd kunnianosoitus ole voinut esiva hanen &uuduisan nimensa forstoa vd- kitellen Rimmencmastd. - Mealaustaiteessa taas ranskalainen Ingres (3. 1780, k. 1867) on nourem-

F

“LAAN TAINA; ELORUUN: 5 PAIVANA |

bien klassikkojen lipunkantajs. ro sin Adn aikeisempina vuosinaan har- haop pisesti thats Dureria, Holbeinia ja guattrocenton mestaretia, jopa Gi- oilogkin, ja vield kakdeksankymmen- vuotiqana kdn kuuluu kopioineen Hat- beinta “oppiakseen”. Mutta veibke hdn ¢i tyytynythadn SovinMGiseen, an- ltikin kuvenyeistotoiteesta tislattuun muotokteleen, ja vaikka hiin mitd sy-

Ummin kiumnioliti, jopa intohimoises: -

ti rokasiikin luontoa, jota kan ex stusrt- kaan senonut ihannoivanse, vean ai- noastcan kopiocivensa, tult hdnestd Davidin kuoltua yhtdkaikbi “koulun”’ lujauskoinen, suvaitsematon ja kii- Vadn poleéminen padmestari, sen vak-

_ Un inhi yliiépdiden-kumoushalna tas-

faan, Ollen vhtd dlyliinen luonne kuin David hinkin oli ciupédssad piirustaje, jopa atkansa vaikutusvoimaisin, je wielg kuoltuaankin han oli siind sué- feessa Aauan ihailiung esikuvena, jol- fa aruan fotsenlaisienkin suuniain tai- ferijat ottivat oppia. Itse asiassa Ing- res on wield suuremmassa mddrdssé kuin David faskenut perustaa sille tyvitunteen elevdmmyydelle, joka

merdan pitiiimme asit on taannut |

Ranskalie johtoaseman Euroopan tas- dekehstyksessé. Piirustus oli hanen ‘ sanainsa mukaan .“faiteen rekeili- syys”, Rubensit ja van Dyckin Rau- msvariset madigukset

“valheen kouly”. Taidelogitkka’ oli

| hénen: vehve puotensa eikd paihiynyt

haltigitumus.-Ntinkuin hanen viivan- Rayttinsad uscinkin On - akateemisent ‘Rylmakkia, ‘on hdnen vérityksensaé

kuiva jo siled, muistutteen norsuniun-—

fa ja silk hid. Visit yiskoktaisesta fark-

sirotekoinen taiteensa todistaa kanen kuuluvan. nuorempaan, laukkeampaan Ssukupalveen kuin -David. Sotainer .melske on tauonnut,-ja edeltdjin roo- malainen raskous ja mahktipontinen

‘suurpuheisuus on muuttunut ylhG--

seksi Afenotunitcisuudeksi, jossa Ing- res kai luuli seuraavansa helleenien esimerkkRig, mutia jossa pikemminkin ilmenee sama ranskalainen taideaists, sama pithdas ja siro fasmdilisyys, mt- ka niin setviisti ndkyy jo Jean Goujo- gin veistoksissa T500-luvuiia, Ja fdmién tailla hinkin patvoi etenkin nuoren naistuumiin sulavissa vitvotsse imenevda Rauneutta. Pdinvastoin kuin David, mutta sanoin kuin Thor- vildsen Adan e: valittanyt mistadn muista nakokohdista: kuin pubtacsis fatteciiisista, ja jos ajan tmieltymys “hirjalliseen” sisdilykseen tai tilawk- sen icatu et ollut mdaradmdssd, Adn pani varsin vahdn peinog kuviensa kertevaan puoleen. Itse atassa hanen taiteensa ei Sanotlavest? oscitakaan miclikuvituksen rikkautta ecikd Aa- yainnolssia keriomakykyd. Hida on- nistui parkaiten kuvatessaan yksityi- sid. RenkilGitd, jolloin tyén kerkuilinen sirotekoisuus parkaiten paasi cikeuk-

‘siinsa, esi, kuvissa “Otdipus ja sfrrts-

ki” ja “Lahde”. Hdnen monthenkilst- set sommitelmansa ovat tosin Ayvin faitavastt!, mtutia, renessanssimeata- rien ja Poussinin mallin mukaan, jo-

tendin keavamaisests ajateltuja ja ko-

Aoonpantuja. Ne tuntuavat fahwnd judlamenoitta — joita ne todella o- saku esittavdadtkin, esim. “Homerok- sen apoteoosi” — efvdtka ilmaise mi- tdan onnekhaan hetken miclijoAdetta, elanten Rahieetonta vapautta ja tdy- fevild tai lennosta siepatiua eloniuo-~ kion raikasta valitigmyyttd. Hanetta fuuliuu Suuretsa maarin nairvisuulla ja valitontd sisdtsta nadkemysta, Ashe

tidvastoir .

eat an ae

Ta we a ie mre Pie as

; leet

ye eS

Juurt naimisiin mennect elakuva- wdyttelsjat Susan. Hayward ja feffrey .Barker, — | | ee eet deen earns silent ci ilmaisee karkiniaa, suoritus arkerot masta,

Ingres'in eriitelevd tarkkanakdi- S¥¥S; AGten ficnoutensa ja varniwuten sa fiddevet himen muotokuvitsagn nd- kytiin stind mddrin, eitd kan on vup~ stsafansa elevimepta ialGkin alalla, ja sting enemmdn kuin missdadn mutssa ‘han osoiitautuu Holbeinen sukulatsek- si.- Korkeaile han kohoaa myoskin

Lyisphyndlld -paperille piirustamissaon -

mutiokuvissa ja muotokuvaeryvamitsa,

_ joiden -mestariilinen elduyys vetdg

verioja parkeaile mit herkhd ja hie~ nositunut tatedjankdsi miloinkaan on luonut niin ninkoin vdlinein, Mfainit- fakoon munuten, etté sellaisel muoto-~ kuvapiristukset. —- tavellaan jonkin- fatset kenkildkuvain edettajat — oli- val suhen aikaan hkyvin muodissa, HiinkwIN sua ennen miniatyyrimiuolo-~ kuvel, ja lisdtd sopi, ella terdvdkdr- ‘Rinen lyptykyad on fugres’itle yhta o-

‘minginen kuin pekmed liitu Prud-ho-

nille ja pastelisvarit rokeRoolic. — Jo edellgsanotusia fkdy padttdrmi-

nen, ettd Ingres et voinut olla monu-

tnentdalimagiart, Semmoisnn fehld-

‘viin hénelta puuttui koristeellista vd-

riaisiig, vitvojen suurituuntatsuntia

je leveatd, empimiitontd sucritusta-

par. Toid taiteenhacrag, freskomea-

dauksen muodessa viljeltynd, edust? sitévastoin kaksi hdnen oppilastcan,

Flandria ja Chasserigu. Edetflisen kirkkomaatauksissa “koulu’™ kddntyy

tafteellisesta pakanuudettaan mayra-

na ja Aurskaana, wmutia mydskin her- paantunecena, fakaisin wskontion fhefl-

maaan. Pyhyytid ei nimeksikddin, mut-

fa sila. encrmmdn elonlampod ja ats~

fiitsta komeutta vitveryinuin vhty- Meend imence sitdvastoin jdlkimmat-

Sen teoksissa.: Mutta molempien tai- feessa on uuskiasstiiisuus, antikin

‘jaljitielynd, tise astassa jo fakannut

olemasia, Alun tahan luapumiscen otf okeastaan jo ingres itte feAnyt. Flan- drinin shanteellisuus on paljon lahem- pand rencssanssta, tosin tain yletsena jalkikaibuna. Entisen opeltajansa katkerakst pettymykseksi Chassertau ititiyi viimein Ingres'in vhaaman vis tustajan Delacroix’n $wérirtkhaaseen

Reno

: oe es vy a 1 aes 240 oe . ri t oe a! a ee er oe '

. ' . oo. . : 1 ate

. a

. e . . . 1 . . . . " a . . . . . ' . . I 1 . . . r . . so oo. _ oo 8 8 . oat ue a ee Snel 5 a ee a | om ee - . . _ . - . r . . -. . ' . . . . . 4 . == . - . ba a . r a . . 8 - - 1 noo . - . . . . oo . ,! . - . sone eo . . _—s “=. a ee) . . " . 7 - . "aes a a ae 2 Pee te weet, _ 7". ra ns be ee Re hl “LG a . Soren me LO =P . nn we hye -— so ome oo . . . - ro a ors er" tee . . to ‘ weet - a a a er mu a 7. aL ‘1 a. Sm ee ee . a scl te Tm RO et i “eae nha . ro et : = a i. et oT vr . . . _ a . : ' . . . ae . . = oat se oe sme et a JU mo . tte . os eo 8 . " . " . " " " Ln " " ' . - . oo . . = o8 . . . . . mm am me a ge gig Rg ER a ge ems a Rn ae gg me ge ms Reis i gis Rd ole m=“ Rags ge a ee ee : . mils —_ mer : a 1: A en a a : . oa = . = . . . . . . F .

[ * ono,

A tafe Dat . : .

ra oa ogy Se) i oe

wa be ee '-, Bi yas E Pa ee rr. fy ‘

ra Ca eee eI

a

Pets i

yn - Pall Hy Tet

he

=

1 . =i.) «ms eT eos . . = a rae es ee ee mehr 1]. = =, .

ea Te ts Py pt at AS LESS abpart PPea setae

Fawn . . 1 be ro foe 2 1, sige : Poe ey Be ee oie

_

be Fira teem RE oe Ae et SE a PE ae Ee

Pech MTL CT it er ia ai tt uf T et oe fete aca oe es a.) Poet

te te ee Se

Ra ere es ee a ee ae

ee

Pe

ae

res = cet ial initio were eee el ee bone Tne Wee UTE Reet Tee “ye oe ie ‘a! i" - 1 - in . . = jaded ‘el at . . -, . . wae “fa .f- wpe . : : ete eds = . so eS ee ee ee ee OL ee. 7? Sep ee ee ee hs mo . 7 we Pe, ate : ee ee oe ee

step ee ee a