Nem sokasdg, kanem Lélek 3 szabad nép lesz

esuda dolgokat... Largest, Independent Canadian Weekly

BERZSENYI in the Hungarian Language

26. } . i. AAMT ey oly am, i. syam. 1973. januar 6, szombat. Ara: 20 cen

Az eszak-vietnami fovarost kitiritették

Ket nagy allamférfi halala

Duc Tho eltavozdasa

J akik 26 polgdri lakost gvil- pe nvilatkozott:

koltak le kézigrdndios ta- madasuk soran a Lod re puloteren, Szakéri6k az ujabb tusz-ejtést ai, Black September" arab ter- rorista csoport koordi- nalt merenyletének tartiak.

»Megkezdéd6it Hanoi tervszerti kiliritése, Haiphong kikdtoje romokban aii’ — irjak a vilaglapok. — Harry §S. Truman v. USA elndk es Lester B. Pearson, v. kanadai miniszterelnék csaknem egyidGben hunvyt el. — Brezs- nvev szerint ,a kinal politika ellentétes az antilmperialista harc érdekeivel.” A szovjet vezeto tébbek kézitt igy nvilatkozott: ,.Kina immdr tobb, mint 10 éve rddllott a Szovjetunié elleni harcra, kiilpolitik: asa magdban foglalja a szoviel tertiletekre tamasztott ostoba (!) igénveket ...’ —- Az amerikai légi- ero ujabb muholdat bocsatott fel a Cape Kennedy rakétakilévé dllomadsrdl, melynek az lesz a feladata, hogy a szovjet és a kinai rakétakilovéseket és atomrobbantdsokat regisztralja. — A keletnémet dllam elismerését kéve- i6en Svedorszdg nagykdveti szinten diplomdciai kapcsolatot létesitett Ber- linnel. — Sziria csatlakozni éhalt Egviptom és Libla allamkézdsségéhez. — A SALT targyalasokat, — melyeket Genfben ideiglenesen befejeztek — leg- kozelebb 1973. februdr 27-¢n folvtatjak, ugyanesak Svajcban. — Izraeli fet replil6gépek sziriai arab gcrilla taAmaszpontokat bombaztak a november 21 éta csendesnek mondhaté kézel-keleti szintéren. — A TASSZ szovjet hirszol- galati froda szcrint ,,1972-6t fontos politikai kezdeményezések évekéni foy- jak nyilvantartani a tortenelem évkdényveiben”. — Ujabb észak-irorszagi za- vargasok tOrtek meg a kardcsonytaji tlizsziinetet: bombak és kézigrdndtok 8 sebesultet eredmeéenyeztek Ulsterben. — A kambodzsai hadseregnek csak- nem egynegvedet ,elbocsdtottak’: kideruilt, hogy 25 szazaléka csak papiron létezett és az altisztek vették fel a nemlétezd, vagy halott katonak zsoldjat.

pHa az Egvestilt Alla mok hajlanda ujra mee kezdeni a targyaldsokat. ‘akkor mi is hajlarmosak va-| gyvunk, azzal feltctellel, | ha visszatérnek a decen- ber 18-iki helvzethez. (Al | jelenlegi bombazds decem-| ber 18-an reggel 8-kor kez- ddédatt, Gt napra ra, miutan| Henry Kissinger elnGki ta- nacsade és Le Duc Tho -eszak-vietnami fomegbi- | zott titkos targyalasai meg | szakadtak.)

| “| le a

'Mée élénken emlekezetes, hogy a mult év majus 9-én

négy arab a Skandinav Lé- gitarsasdg gépét elraboltak és cserébe ,politikai” fog- lyok szabadon bocsdtdsat

kovetelték. Keésébb szep- (Talan hat végre a kese-|, 5 | ~ . . Bre tember 5-én nvyolc Black

delmes légi ,Blitzkrieg?”) oe, ve Bla September gerilla © Miin-

|

chenbe Srflir-

'@ ARAB TERRORISTAK. venben réendezett vérfiir

_ vee |) d6t, amikor két izraeli ver-

BANGKORI | senyzot és kilene tuszt Je- MERENYLETE ievilkoltak,

[°

Diplomatanak Shek Mrs. Golda Meir siir- arab gerillak behatoltak a' gésen dsszehivia a ka- thaif6ldi f6vdros izraeli: _ binetet, hogy az égeté nagyvk6vetségére és ott au kérdésben _hatdrozza-

~~ ,/Minden taldlatot ka-lizracli tuszt ejtettck. nak. | pott USA repiilédgépre' A = négyesben dolgozo| i mintegy 50—60 SAM raké-| csoport a tiszokért cseré-! tat lonek ki s jelenieg az| be azt keérte, hogy 36 pae | oes . USA veszteség 2—3 szdza-|lesztinai foglyot engedic- clso titkar, a fele- Iékos, ami nem haladja| nek szabadon a hatosagok,. ‘sége és harom tisztviseld. Imeg az clézé, korlatozott| kézbtliik Kozo Okamoto-t 4 Black September zsaro- ibombazdsok (Aprilis—ma-|is, aki egyike annak a hé- 16 leveleben ez allt: 6 is a téli éjszakabol jus) korszakanak statiszti-; rom japan terroristdnak, | (Folytataés a negyedik oldalon) hol csak a lampalény remeg kai.” | & is a barlangi homalybol

Eey masik keérdésre va-' ees ial i ae, mint a szileté istenek laszolva Mr. Friedheim ki- jelentette, hogy

nem a szovjet légelha-

KE SZAKADATLAN SZONYEG-

talaban 3-as rajokban elott: a killgnbség csupan plilnck, mellettik tovabbi annyi, hogy ezuttal joval| . ‘ ‘ ier to as abe on ly sore SFA} ai 2 : | BOMBAZAS eaelanaee igyekeznek a nag gyobb szamu B—52 ti | di Jégelharitas lovede- | pusu orlasbombazet vetet- »Két hete bombaesd shel t— kulGndsen a SAM (tek be. Mr. Friedheim igy arasztja el az USA vezer- |; rakétat — tévutra vezetni, | magyarazta meg a vesztese- kar altal kifeld st 67 kato-| (Egy B52 ara §S millid igck okat: nal célpontat Eszak-Viet-| doi, ar.) asanrghan’ —. Pe a tae _ namban 7 injak a KUITO Hol) A Hanoi Radio {6-anten- cli PUsOSHLOR, . A weezer bar inajal ugvanesak megsem- szoszoldja, Gilbert White-| nisitetick az USA légibom. man ornagy szerint a 36 pal gp Gras kardesunvi tiizsziinet entlor het ate n tin 1400 amerikal eéol Egyetlen hét alatt 1000 abi - 40.00 Kal 2D) taktikai berepiilés so: tobb, mint 20.000 tonna! yan 147 izben kiildiek bombat dobott Haiphong! p_os9 potelékeket szé- kik6té és Hanoi f6varos| j cobombdzds célfa- : * ? «oo a wes! Pa c oe BPS katonai célpontjaira. bd] ‘ fovaros arn A 67 célpont kGx6tt szere- Peay ALD [ * x. Sry é ee 2 Oren mint We pelt a {dvaros kézelében renges” erte volna, a lias szovjet MIG repiild- sirti bombakraterek a |, épek MKgikikGtdje, tovab- “ms _ Hold felszinét idézik. [7 voaeme? mint tg | Pit SAM rakétdk pon- ee es me | ba a Haiphong! ola} G8 |] yp cesetedt . A vasiitdllomas romok- izem: anvagtartalvok, ‘ame- | Sessagarel van $20, ha. ae a nem oa nagy szamok

ban ibe BE Hitalal neni a es a poluari lakossag min- See tae feather nn ervenyerol: tobberer ‘ é . ‘tot kaptak a tébbhetes, hul-

den elkepzetheto eszk0z-| ramokban tamadé bomba- | tata pevetes Soran zel menekiil a f6varosbél | 5. ob coran nyllvanvalsan t6bb re es kornyvekerol. _ pillogep —_vesztes¢ggel 7

Az USA fchadiszallas jc-| @ (A B—52 VESZTE- _ none Do * lentése eddig id B—52| SEGEK oe Gr kis bontbiZe clvesatone! | NEM SULYOSAK" ...1™ ismerte be (hanoji jelentes! | szerint 3Let Iéttek le, ami! nvilvanvalédan tulzds). Ai Jerry Friedheim az tijsdg- hadjarat clézd het éve fo. irok kérdéseire valaszolva Ivaman ugvanennyi B—52) kijelentette, hogy a B—~52 elvesziesérol szamoltak be.) vesztesegek = szazalékosan Ezek az 6ridsbombazék al-| nem nagvobbak,

Ver: i

t fa

150 eve, 1823. januar I-én sziiletett a magyar nép legnagyobb koltoje: Petofi Sandor. (Seres Jozsef alkotasa.) OU URE

TESTES SS SE

hallgatag iddkre lesni_ mikben ttizhanyd haborog

s a sz0 bar épphogy Ieheletnvi raépiilnek a szazadok

terroristak i icnennsen

tartott foglyai:

Az arab tuszként

| Hadass TUZ TAMAS:

KET NAGY ALLAMFERFI HALALA

Lester Bowles Pearson, Béke-Nobeldiias, volt kanadat minisztere!nék, aviatikus, baseball és jés- korongidtéekos, futballtréner és sportrajlongd, a li- berdlis pdrt egvik oszlopa, 75 éves kordban majbe- tegségben elhaldlozott. G volt a legtébbszér kittin- tetett kanadai az orszdg tértéwelmében: 1957-ben J Beéke-Nobeldijat nvert s tébb, mint 40 egyetem tuuntette ki a diszdoktori cimmel, II. Erzsébet ki-

ralyno titkos tandcsosai kéz6tt is szerepelt.

Grokés harcra birkezasra mezitlen testtel két tenveéer vemhes panaszat verre valtva mikor a jaj mar égre eér

heevek alatti ds tuzckbol mint a sistergd csillagok csondet érlel6 mély Uregbol hol esak a gondolat ragvog

megszentelt sodrasua duhokre miket kévekként forgatott egy nemzet atkozédd 6kle

ha mar szdini se szdlhatott

nepek lelancolt tudatabol elem? erdvel vadul

mintha a rab rnezokon tivol titokzatos nagy faklva gvul

kardhegvre dolvids horgasokra mindig clore i[dlfelé még egy utolsd dalra mi almait megorzcné

ois a dermedt szuz homokbol mibe esok patkoja vag

min csak a huvdés szél dorombol s jaiszik a tornyos délibab

Harry S. Truman, az atombomba ledobdsdt elrendeld elndk, — aki befejezte a U1. vildghdbo- rut, aki USA csapatokat kiildGtt Koredba, aki el- rendelte a berlini Iégihidat, aki a Marshall-tervet § jovahagyta és a Truman-elvet gyakorlatba iltet- § te, aki a NATO-t megteremtette, — halott: 88 éves kordban, temperamentumira jellemzé6 kemény 3

petts kiizdelemben alulmaradt a Haldllal szem- en,

Truman soha nem szerette a diszt és pompat § — ezert végakaratdban egyszerli temetést rendelt | maganak. Truman valéban az amerikai dlom egyik megtestesitoje voli: magasabb iskolai végzettség nélkiil, alulrél jott — és mégis elérte a legmaga- sabb posztot, amit az Egyestilt Allamokban egy fér- fi betdlthet.

A VIET CONG esokra HAILANDSO UJRA FELVENNI

A TARGYALASOK FONALAT

A Pentagon = szdszoloja,

de csak a szérnyU sikon 6 is halalt leheld réteken meérgezett fiivli legelén is

hol sorvad sziv és értelem

borongd csdrtetésti verbol ha almos szep lapalyra fut az onszin égre dgy zenél fol

Vo Nguyen Sung, a pari- | pa hogy rengenek a zart kapuk

mint az-jzsi legfobb delegdtus (Le

gigigigumgigig SELES CS UTNE ISS SI IIR NI INE IIe eee ele rig ele ete ie teek 6 is a zsarnok éjszakaban kerckbetort eszmeivel O is a vak halalba szalltan balios felhdk [6]é ivel

SERRE

g is a vasravert pusztakra letépni a bilincseket folmondani a sovar fakra a tnamoros jetzcct

KIVANUNK MINDEN KEDVES OLVASONKNAK:

Boldog és sikerekben sang uyever 3 © oO:

CURES SRE RUB SES UN AE SU UBUU ET SRSA HEATER CERES RRS

szuletese

ve vele, de még ott is ugy szorftva, hogy tovabb ne eressze, barmibe keriilj6n is.

EERE ERTERTRNT CE SEGHERE Bi un Be

AUERRE EE Ene gs BRN

1 TT TA SRE RE ge gerne CJHS ET ES

Endrey Antal: Ilyés Gyula igy ir Petdli-konyvenck

bevezetdieben:

REECE Ear ET a yenireeaenirtiitiie BUCCI MEE UUM Ee Reet

Sah ee +agt Hy

THE NGG a aden uae aa a aeenn ue ueee Lone unaEE

se

Sa

4: $:

HE

$f $

Ay

A huszonheteves hideghaborutel megundorodott vildgon az ulobbi idoben egyre inkabb atcsapnak a békekeresées hullamai. Nem tires szovirag, amikor hullamvereéshez hasonlitjuk a békéért folvtatott eréfeszitése ket: lazas, rangatasszerti kapkodas ez, mely neha égig csap, mint a kabitoszerek mamoraban uszé ember fel- csig gazott fantaziaja, majd a kétsegbeesés reménvtelen hullamvoél-

yébe sodorja az ellentétes ideologiak kézt Grldd6 emberiséget.

A vilagtozsdék fokmeroi millimeéternyi pontossaggal jelzik a béekekonferenciak mindenkori allapotat, s a békére ma mar ugy adnak-vesznek es fogadasokat kotneck, mint azelétt a versenylo-

vakra, Idorol-idore cgeszen clontia vildgot a békehisztéria: olvan- kor masrol beszelni sem szabad, s ha valamelvik szerencsétlen nep, vagy embercsoport, melynek eppen 2 a hatabol_ késziilnck Sti-

harontanak, es a hirverse inden eszkizev el vligszert ‘bomlott- agvu kerékkotonek, vagy burténbe valo, szdlsdséges elemnek be- Iveezik meg.

Uvenkor a bekelazban ¢gd nvugati vildg mindenre képes: a Szentkoronat ki lehet adnia kommunistaknak, Déel-Vietnam népet at Ichet engedni a Viet Cong kivégzoosziagainak. Uven és ennel meg sulyosabb darulasok es jellemielensépek lennének annak a be- kének a meérf6ldkovei, melvet a kommrunizmus és kapitalizmus kettds zasrnoksdaga kézt szaporan kézvetitd hirkdzlo meédiumok, mint egy nagy kenvszerzubbonyt ra akarnak hdzni az emberiséc- re.

Mert ez a .beke", melynek jeeveében szdzmillidkat akarnak OrokdGs szolgasagra Ueini, nem szeretetbol és igazsagérzetbdl fa- kad, hanem egy cinikus vildefelosztasi kisérlet sziilemeénve, melv az emberiség tovabbi fennmaradasat a rend6rék és a gangszterck kézti hatalmi egvensulvra akarja alapozni.

A nyugali vilag aranslag tisztességes népei tanacstalanul all- nak szemben ezzel a a mesterségesen felkorbacsolt békedrileticl, azutan — mi eavebet varhatunk az emberektol? — sodrodnak ma- guk is az arral.

Ma mar vilagszerte kisebbségben vannak azok, akik megériz- ték tisztanlatasukat, s akik a hamis jelszavakra épitett albckenel t6bbre tartjak az igazsagot és az emberiseg szabadsagat. Ezek kozé tartozik a magyar nemzett emigracié is.

Nekiink nem kell az olyan béke, melynek ara az emberiség felének testi és Jelkj szolgasdga. Mi nem hisziink az olyan beéeke- konferecidban, melvek szentesitik a vilagkommunizmus eddigi hoditasait. Mi egv fikarenvit nem engedtink nemzetiink fugget- lenségébdl és szabadsagabol, akarmit is beszélnek Helsinkiben, Bonnban vagy New Yorkban, s ha ennek ara az, hogy békétlen- nek neveznek benniinket, akkor lesziink békétlenek .

Ilettek benniinket mar rosszabb nevekkel is szabadsdgszere- tetiink miatt tébbezeréves térténelmiink folvaman.

A mai béke, a kegvetilen zsarnokok és jellemtelen meghu- nvaszkodoék békéje, elobb-utébb Sssze fog déIni. Targvalhatnak rola évszamra nemzetkézi konferencidkon, és ragasztgathatjak akarhany szerzddéssel, fern nem maradhat. Az Uristen, Aki vég- telen igazsdggal intézi a vilag dolgait, egyszer e] fogja venni az emberiségt6l ezt a talmi békét, mely nemzetiink Golgotaja lett. El fogja venni, és éssze fogija térni, akaresak a millidkat rablan- con tarto bilincseket. S ha majd az emberiség az utolsé fillérig is lerotia az addssagot, mellvel az isteni igazsdgszolgaltatasank tar- tozik, fel fog virradni a vilagra az igazi beke napja, az Isten béke- je, mely szeretetre és igazsdgra épiilt.

Akkor majd megnvugszik a mi habored sziviink isés a béke szerszamaival foglalatoskodva szenteljiik hatralév6 napjainkat sokat szenvedett sziildhazink ujjdépitésére.

De amig nemzetiink idegen hatalom igdjat hordozza, Sara szakadt éjszakaban csak a vGrds csillag fénye rdtlik egén, addig maradunk békétlenek. Addig szembeneéziink az arral.s az egész vilaggal, ha kell, és azt lidltjuk: A ti békétek hazug!”

Emberek, adjatok vissza nemzetiink fii ggetlenséget és sza- badsagat, és mi lesziink a féldkerekség legbékésebb népe .

eT UUM CUCU cua UR HTH e LULU TU onsen

- A nagy koltGk nem varatlanul szo-| lainak meg, nem deriilt égbol, mint az isteni kinyilatkoztatasok. A népek életeé-| ben messze visszamendleg meg Ichet alla- pitani, mikor estck vajudasba, hogy meg-| szuljék a rendkivilli fiut. A nemzet, a nagy csalad eldre késziilddik az ecsemeény- re.

— Elére kioktatja a dajkakat, akik az| Ujsziiléttet dpolni fogjak, szajaba adiaik| aZ anvanvely szavait. Megtisztitia a sza-| vakat is. Azidn tanitokat nevel, akik al fut iranyitani fogjak. Jobaratokat ¢s ve-| télytarsakat szerme!l ki, akik majd vedik| és OsztOkdlik. Az egész orszdg cey lom.

— llven izgalomban élt a nemzcti uija- : sziiletés, Petdfi sziiletésének hajnalan Magvarorszag. — Az lavalom, a laz oka, | mint mindig, most is az: meg tud-e ujul- ni az orszag? A népek ujkori nagy verse- nvében megallja-e helyét? Lesz-e egyalta- laban magvarsdg, a nagy mult utdan a jo- v6 nem a halalt tartogatia-e az Oo sama | fe ra? Hisz voltaképpen csak most kezd ma-| P gahoz térni a csaknem négyszaz eszien-| 1 dds rettentO erdfeszités utan, amellyel az | Eurépara ronté térékét fdltartotta, végiil szinte a Sajat testén, a féldén hemperep-|

izga- ; | torténik vellink?” — gondoltak szerte az

Abba kertilt, hogy az orszag haromnegye- dén, a legviragzdbb részen a varosoknax s falvaknak csak a fundamentuma ma-

-radt meg, a terméf6ldek mocsdrra valtoz-

tak, a lakossdg kilenctizede elpusztult. $ most erre a maradékra is uj, igazan vi- ratlan veszély var. Ki akarjak gydkerét is vagni a népek gylimdlcsosébol.

— Csak azért, mert — most kezd kide- rulni —- nemesak fajtajara nézve olyan, amelynek az ismert vilagrészekben nincs rokona, —~ hanem nyelvet is olvat beszél, amelybol rajia kiviil mds egy betlt sem ért.

Sizlveszter est]e van — 1823. — Mi

orszaz minden részén, ezer meg ezer ma- gyar hazban azok, akik virrasziva vartak az Uj esztenddt. Kint harangoztak, meg- kezdodétt az uj év. Egy kis alfoldi falu- ban, Kiskérés6n egy paraszthazban, mely semmiben sem kulonbozétt az orszag ezer meg ezer paraszthazatol, egy kicsi,

eketehaju asszony vajudik. Fid sziiletett.

iros, rancos arcu kis emberke volt, sem- mivel sem kiilénb, mint ilyenkor akarmi- yen mas csecsemo. 6 volt, akire vartak, akit a térténelem kiszemelt, hogy népe profétaja legyen eee