Nem sokasdg, hanem Lilek

$ stabad nép tesz esuda dolzokat...

BERZSENYI

Vol. 35. 3. XAXV, évfolyam 3.szam

Walesat kolostor ba rar dk? @ Az alban miniszterelnok ,ongyilkossaga”

Csaknem szaz halalos aldozatet kiveteltck a kalifornial esézésck okozta foldcsuszamlasok és a kizépnyugati USA allamokban tapasztalt sorozatos hé- viharok. A karbeeslések meghaladjak a 100 milliét — Az anglial York tirté- havazdst kiveté esézések és arvizek ulan tébbezer ember maradt hajiék nélkiil — Két évtizede nem volt hasonid mélyponton az amerikai keesieladasck szama, melynek okaul az olesébb, kis- fogyasztasii japan aulok beté rését jeloliék még — Reagan elndk betilletta a szovjet ,,Acroflot” légiforgalmi tarsasdg heti kétszeri washingtoni jaratat — A CP kanadai helyszini tudésitasa szerint Varséban este 11-t6l hajnali $-ig

er in

nelmi nevezelességii varesaban a stiri

eee

még mindig tart a kijardasi tilalom — A Canadian Labor Congress (szakszer- vezell vezeté-testtilet) drémmel] patrondlna azon Szolidaritas-tagokat, akiket Varsé kitoloncolna — Jerry Rawlins ~— egy véres puces aran, — Ujévkor ma- sodszer szerezle meg az afrikai Ghana allambhan a hatalmalt — Deng Xiaoping kinai partvezér kijelentette: nem ftiz vérmes reményeket az USA és a Szov- jetunid kizétt tervezett leszerelési tandeskozasok kimeneteléhez: ,...A ver- —~ mondotta Deng — A kanadaj atlagbér heti $220, — és 1982 sordn a fogyasztd kh. 10%-os élelmiszer-aremelkedést. varhat.Ugyanakkor a Jengyel atlaghér kh. havi $100, a régi élel- imiszerarakat! — Richard Allent, a Fehér Haz allambiztonsagi tandcsadéjat levaltottak, mert 1600 dollarré!, — mely dsszeget egy Nancy Reagan-intervji rendezéséért kapott egy japan ujsagirélél, — ,,elfelejfett’ elszamolni.

seny tovabbra is folytatédik majd a két szuperhatalom kézdtt’’,

— de az ottani, legdjabb dremelések 200—300%-osan miljak feliil a

lenzék déhajtanak

hazi személyektél fogadja ‘el az élelmet, mert- | attél tart, hogy — szovjet mintara — kabitészerek- kel tirik meg ellenallasat, wmely milridéddig gérinces elutasitasdban —_ nyilatko- zott meg, valahanyszor nyllvanos, egyiilttmiikidé- si nyilatkezatra akartak rabirnj a Szolidaritas ve- zérél,

LECH WALESAT KOLOSTORBA ZARJAK?

Lech Walesat, a Szolida- 7elski

‘rilas. saabad lengyel szak- szervezel vezérél kétnapon-| ta mas-mas helyre szallit- jak, egyrészi, hogy megaka- dalyozzak a lengyel ellenal- las jelképes hiésének kisza- baditasat, masrészt leg-' tdabban ag a hir szallong,

tomegesen szellemi téit ee f

lagjai tavoznl” ... Magyar forditashan: Jaru- katonakormanya Szolzsenyicin deportalja a ellendllas veze-

A REAGAN—SCHMIDT CSUCSTALALKOZO

Helmut Schmidt n

Neémet | Mindezt a két allam{é az “evesiill Nemzetek Szerve- zele keretében és az alap- velé emberi jogok érvénye- sitésére vald hivatkozassal probalia maid keresatiilvin. ni.

Az USA és a Szivelségi Kiztarsasag ve- zetéje ramutatolt a Szovijel- unid felelésségpére a lengyel- orszagi fejleményekkel kap- csolatban és kifejezte aggo- dalmat a lengyel megujho- dasi erdfeszilesek ellen gya- korolt komoly nyomas miatt...

A tovabbiak folyaman Schmidt és Reagan hangsi- lyozia azl, ‘hogy ,,a lengyel prob Iémat ktils3 beavatko- zas onélkiil kell megolda- ni”

t

AZ ALBAN MINISZTERELNOK GYANUS

Az alban

ndk halalanak okakeént idegisszeroppanas ulin el- kdvetett dngyilkossauget” jeltltek meg.

Shehu = 27

Ennek ellenére Schmidt kaneellar nem mutatott hajlanddsagol arra, hogy az amerikai inegiert intézkedésekhen tevilegesen részt vallal. jon, azonban annyit megigert. hogy az USA szankcidinak érvényesilése céljabdl ,.min- den olyan lepést keriilni fog, amely a gazdasagi megtor- 16 intézkedések sikerét ille. den esetleg ellenhatast valk tana ki.”

(huszonhét)

“ivadaba khilidése arra mutat, miszerint Enver Hoxha, a killfeldre Shehu kodzott ideologiai el- Jentét robbanhatott ki, ami aztan arra a halalesetre ve- zelelt, amelyrél a szomsze- dos Jugoszlaviaban azt tart- jak, hogy Shehu gyilkoesag aldozata lett. Tény az, hogy a belgradi ressz nyelvek akasztofa- humora igy jellemzi a Shehu-, .dngyilkosss got”: Ongyilkossaga elitt She-

receptiére

Ugyanezt az elvi allas- pontot ttikrézte az Eurdpai | Kézés Piac 10 tagallamanak ‘a ‘kiilligyminiszter] tanaes kiboesatott briisszeli

nyngal-

hatésagok PC 5 Mehmet Shehu miniszterel- |e! meltosagunk:

| természetjog.

eae ee ge. FES SBAbad: evig voll az alban kormany |. _ eof es een ive. t,o. . __., (hogy az Isten képére teremtett ember le- elen és kinyveinek azomnali; ‘

73 éves alban partvezér és)

akik azl ajanijak, hogy szabad aka

miszerint egy tdvoli kelos- forba varjak,.

A varsdi radié jelentase | szerini szakszervegzeti veze-

némel kancellar — vyona. kodva bar, de végiilis esallakozott a Reagan-el-

| altal /kozgleménye is.

AREAL PE PEED SRP REE LEI EE ER PERSP L PD EEE PCIE EPR IDCE A HERE ER AAR AE EEE APEPEALEALS bef BOLPALEELE OS SETRLEILLILETIEAD! TALI LIVOLTV. i RASCAL CNET ALLL LALLLLLSAL SSAA RPE LASSE SEBEL NAPE E DER EEE EEE PLATA ITALIA EDD PO CREEL E RRC PEEL ESLTELELELEEELPVELIE CPOCLL SLE REEL DEE EIE ATG IT FOE TPCNEEDPE AEDES LEIA SEA BEE NEDO GLP OC LEDE SDE ORPEOLETOCE

A két allamf6 me gegye-

hu uteisd svavai exek yol- tak: ,,.Ne [éjetek, elvtar- saki’’

2

* q ay # ¢

Fu yat

Largest, Independent Canadian Weekly in the Hungarian Language

Ara: 50 cent

Iria Frey Andras

Intikai s mas szemponthdl is .tébb mint 40 piisp6k” dridsi nagy szdm. 40-egy- néhany miivelt, tapasztalatokban gazdag fdpap allasfoglala4sa mindenki, még a val-

| lastalanok szemében is komoly sullyal esik latha.

Szabad-e az orosz atombombak ellen altomfegyverre: védekezni?

az alombomba erkdlestelen, tehat orosz atomtamadas ellen sem szabad atom- mal védekezni, s ha elitélk alomfegyve- reknek az Egyestill Alamokban valo gyar- (asat. ennek hallatara sokan gondolkadéba esnek s azt kérdezik maguktol:

— Nines-e igazuk meégis azoknak. akik

a nyugat egyoldald leszerelesét kivanjak | fhagy eal

s azt hirdetik, hogy testi epségtins fonto- sabb, mint erkélesi [eleldsségiink és em- Mert ha nekik van igazuk, akkor a vilag bizony kifordul sarkaibol. Ez ugyanis azt jelentene, hogy amire a

nitottak minkel — hogy dnvedelembél dlni , hogy a habort jogos is Ichet; |

nagyobb kincse lelkiismerell szabadsaga — az mind kiment a divathbol.

Es hogy lgylatszik, mintha mindes csak a technologia ftiggvenye volna. Va- gvyis hogy amig karddal és léporral meé- szaroltuk le egymés!, az rendhen volt. De ha ebben a franya modern vilaghan va-

‘laszlanunk lehet az atomesapadék és ‘a

bolscvigmus ké2t, akkor vannak, papok is, ‘atunk- bél a szocializmus oresz verzidjal tegyiik a magunkéva. -

Ezt senki sem mondja igy ki. Az alem- ellenes pacifistak kdéziil legtébben még sa-

ijal maguknak sem valljak be, hegy az famerikai atomarzenal lecpitese, sit néve-

iésének elmulasztasa is, hosszulejaratra. orosz Viladguralomra vezelne.

ke, a

‘akik, -hattak, hogy még az a Warnke is. aki Car. ter neveben az oroszokkal a SALT L-ril

a Szentiras és papjaink ta. |

Pavey mondial

sen egydntet adalal szerint (amiket sen-

. de senki nem vont kéiségbe) az orosy ankok oly nagy tilerével .rendelkeznek, NOgY az Aflanti-szivetség hadosztalvai csuk agyféleképp tudnak feltartoztatni ket: reutronbombaval.

Nem mondanak

igazat

Feriheté tehat, hogy Brezsnyev és Gro- miko ugy beszél a neutronbombardél, mint

Ha ennyi érsek és plispdk mondja, hogy |4 Lérténelem legestnyabb gonosztettérdl.

mep 7 | dadé”™ politikusok,

gatilan kézember is visszhangozza a defe-

we sok Lajeko-

ha oreszbarat és tiisagirok,

Az is érthets,

tistlak és pacifistak jelszavail, hogy a bé- beke veszélyben van, tehat le az amerikai alombombaval és vesszen a neut- ronbomba.

az mind erthelé. A meghdékkenté az, a propagandandtat olyanok is eneklik. akik fudnak ellendriznl, hogy a neulronbomba mire valé. mire nem. Es ha masuit nem. az tjsdgban olvas-

Largyalt 8 arrol hires, hogy az oroszoknak nehezen tud nem-et mondani, elismerte, ihegy a netronbombaval csak védekezni le-

het. tamadni nem.

lia arrol van 826, hogy a szabadsag védelmében szabad-e alomfegyverhez nyil- ni, ajanlatos-e chelyett inkabb a poganysag- nak behodelni s ebben a helyzetben egyes lpapok a szolgasdg vallalasat javasoljak. ev nem fér ugyan Gssze a papsagrdl alkotoalt fogalmainkkal. de megfér a logika kétszer- ettijével... legalabb is (Cahogy Breazs- a bélesek litkon érazd lelké. ‘él sejfell isten! akaratlot szamba nem ve- vi logikaval.

De az semmiféle logikaval, papoktol komolyan vehelé szempontlal nem cgyes- Letheté Ossze, hogy valaki olyant mondjon, ami eller a valosagtel. delen esetben altél az igazsaglol, hogy a neultronbomba nem alombomba. ,

Nem is salva arrdl a naivilasrdl. hogy

t6k megkezdték a targyala-} sokat a kormany képviselii-| vel a Szolidaritas jovdjét il- Jet6 kérdésekben.

A katonakormany val. sainfieg azeért valasztotta bért6n helyett a ‘kolostort, hogy ezzel a atlatszé lépés- sel az egyhazi személycket | jelélie meg, Walesa fogla-| raikent. Igy mas hirvalto-| zal szerini Walesa — éhség- sutrajkja ola — esak epy-

nok allal javasolt kézis kovzlemény szévegéhez, mely elitéli a Szevjetunidt azért, hogy Lengyelor- szaghan a Kreml] sugalma-| diktatira

hogy valaki nem hajlands klilGnbseget Lenni az “fatombonibaval valé fenyegetés és — az afambomba ledobasa k6zblt. Es oly moédan kiizd az alomhaborn ellen, amivel az ellen. kez célt erheti el — meri semmi sem ba- oritja a szovjetkormanyt olyan biztosan \merika elleni atomtamadasra, mint az iy Amerika nem keésziil fel ennek ‘kive- lésére, ES semmi sem vezetne olyan biz-

zeit abban, hogy Lengyelor-

szagban mielébb fel kell ol-

dani az ostromallapotot, "

me latott ellenzeki fog inem az alban — ,,[deolégiai

yo. at szabadon Kell hbocsa- I 3ajnokoknak” fenntartott i

tani; végiil: ujra fel kell | tomets diszsirhelyét ulaltak

yenni ‘a Largyalasok fonalat | ki Shehunak. aki tébb mint a Szolidaritassal és a kato-| oe

likus egyhaz vezetdivel.

Tirandban nem rendel- ick el hivatalos gyaszt She- hu halala ufan, raadasul

Ahhoz azonban nem fér keélség, az afomellenes hadjaratnak mi a legkéze- lebbi célja: az hogy az europal alomlegy- verek egyensilyardl folya genfi amerikai— rorosz ériekezleten Reagan engedjen. Er fe esak abban Jegyen .rugalmas”, hog: ejtse el a Nyugat-urépaban felallitand: | 572 kézéplavi rakeéla-vetd tervel. Hanem a neutronbombardél szintén mondjon le és

Végiil ugyanesak Jaruzels-| ki nevéhez fizddik az ay} zasara katonai értesiilés, miszerin( a len-| létesiilt.

gyel junta vezelije ,.nem A kommilniké vonatkozé

zarkdzik el allél, ha az el-! szivege igy hangzik: — Folytatas a 2. oldalon —

, ie Ts —

STIRLING GYGRGY:

Huszonét esztende, 1956 kardesonyan jelent meg a. magyar irék kézos nyilatkezala, a Gond és Hitvallas, melynek Jegszehbb mondata: thiséget fogadunk a zaszlo clétl, s ebhen a hiiségben, hitvallasunk alapjan, gondozni és védeni fogjuk a magyarsag szellemét!” Azt vizs- galjuk most az alabhi irassal, vajon az irék hiisége nem szenvedett-e csorbat a forradalmat megeliz6 évekhen?

Forradalmunk évfordulédin mindig sok $76 esik a magyar irok ak- kori szereperél és magatartasarol: idézziik irasaikat, melyekben mar honapokkal oktober elétt hiien tlkrézédétt a nemzet. elkeseredése, és melyek sietteliak az csemények kifejlddesél. Ujra olvassuk szavaikat, mondataikat, amiket a szabadsag tizenegy mamoros napja alatt irtak, vilagga kidliva azt a mérhetetlen boldogsagot, melyet a nemzet. ak- kor alelt. Es ismeét lelkiismeret-vizsgalatot tarlunk soraik f616tt, me-

lyekel a forradalmi szabadsaghare verbe fojtasa utan, a tragikus no- |

vemberi hetekben veteltek papirra, hibagtunk,

hogy miben vétkeztlink, miben amiért ilyen kegyctlentil kellett blinhdédniink?

Iennek a forradalom ulani kUlénés korszaknak irasos dokumentu- mai kdziil messze kiemelkedik a Tamas] Aron allal fogalmazolt Gond és Hilvallas cimil nyilatkozal, mely az froszévetség hivatalos allasfog- lalasakent latott napvilagot 1956 karaesonyan. A nyllatkozat hitet tesz az elliport forradalom eszméi és kévetelései mellett, felszélitva a nemzeli egvseg megérzcsére, mely a szabadsagharc tiizeben sziiletett. A Gond és Hitvallas tartalmaval esaknem minden magyar ird egyet- ériell: a Magyar frok Szévetsegenek december 28-1 emlékezetes iilése — egyellen cllenvéleményt cs egy lucatnyl szavazastél tartozkodot nem szdmilva — imponald Gsszhangban azonositetta magat a nyilat- kozatlal,

A forradalom alatt — melynek szellemi clékészitéseben aa egye- femi ijusag mellett az iroknak és ujsagiroknas volt a legnagyobb sze- repe — soha nem tapasztalt Osszhang uralkedott a magyar iredalom herkeiben: alig akadt magyar iré, akit ne ihlettek volna lelkesedés- {6] MilStt sorokra ax események, és mindegyikiik forradalmi lazban éyelt. Ha belelapozunk az akkori djsdgokba — clsdsorban az Tredalmi tysap szamaiba, —, ogy talaluk, e tekintetben nines kilénbseg Hay Gyula, Dery Tibor, Zelk Zoltan, Tamasi Aron, Szabé Lorine, Nemeth Laszlo, Kaeska Peter, VAL klk egyforman ostorozza azl, ami volt, és bizakodva tekint a jévébe.

Valamennyien karhoztatjak a bukott diktatort, és dicsditik a demok-

racial, a szabadsagol.

llvés Gyula és Méray Tibor kéztt. Mindegvi-

Olvenhat hihetetlen, szinte magikus Ilekfarmald halasat, ezység-

be kovacsolé erejél bivonyitja mindez. Mert a .felsznbadulasiol’ ed- dig tarto 11 év alatt éppen ellentétes iranyvzatok uralkedtak a magyar jrodalomban: széthtizas, pozicidhare, az uj rendszer kegyciért valo versenges, egymas denuncialasa és sekelyes, alacsony szinvenald mil- vek jellemezték et a kort, melyben nagvon kevesen vollak olyanok, akik meg tudtak érizni emberi és iréi becsiiletesséviiket. Ezek ellen pedig kegyetlen hajszat folvtattak a part kulturpolitikusai, éliikdn Reé- val Jozseffel, a fideolagussal, Féleg 19'8-t6l, a fordulat évétd] dlezd- dott kia hare a polgari irodalom és annak képviselé] ellen. Akire ré stit6lick a burzsoa-nacionalista, vagy éppen a kozmopolita vadal, az nem kapott tébbe lehetOséget a publikalasra, s még driilhetett, ha nem jOlt arte az AVO. |

Iszekben az évesben mélypontra jutolt a magyar irodalom. Azo- kon az irokon kiviil, akiket a part mar a miultjuk alapjan keazdetkor jobboeldalinak es fasiszlanak bélyegzet!. a tébbiek — egészen keves kivetelle] — behodoltak, és egvmast (ilhegve igyekeztek az ty urak kedvere tenni. Megalkuvasra és elvtelenségre csabita korszak voll

} |

ez, és nagyon sokan nem tudtak ellenalini a kisériésnek: gyavasaghbdl i

vagy egyszerlien opportunizmusbdél a part és a rendszer dicséretel zengtek, apropenzre. valtva {echetségiikel. Mar amelviknek volt (ehet- sége: mert a part revén olyan flizfapoctak és vonalas féremiiveket gyartd Kontarok kaptak Kossuth-dijat, mar a nevere sem emlékeziink. Ezek kézt lalan . meg akadt néhany. aki meggydzddésbél dicsérte a kommutizmust és .a magyar nagy vezerét, Rakosi Matyast’, de a ichetségesek kézdtt aligha olyan, aki hitt is abban, amit irt. Es ez sokkal eliiélendibh!

Akik tovabb makacshodiak — mint peldaul ‘Tamasi Aren, Neneth Laszlo, Peja Gera —, azok szamara zarva maradtak a kiadok ajtajai. és stilyos megélhetési gondokkal ktiszkddhettek,

Akik viszont végrehajtottak, amit a part elvart (élik, azok meg- kaptak jJutalmukat, s minden [6ldi joban duskalhattak.

vall

Hova zillott. Rakosi idejében a magvar iradalom, és milyen mély- | kézkdnyvidarakban minden laikus szamara

re sillyedtek azok az irok, akik egylitt fivell6tick a farkasokkal! Iezck felelosségze sokszoros, meri az irastudok aruldsdra nines. mentseg, Nestbb, a forradalem alatt soukan igyekeziek jovatenni biineiket, de akadtak, akik a bukas utan fijra kép0nvepet forgattak, és ismeét a rendszer szolgalataba allitoltak tehetségiikel, — De ezekré] majd egy mds alkalommal!

amlegetett gondolataban,

s0l Sztalin-dijat, akiknek ma_/

nép |

azzal is mozditsa elé ..a béke tigyél’’, hogy we provokalja a Szovjetuniol.”

A neutronbomba a fo akaddly liven oreszclienes kihivast latnak a pacifistak Reaganneck és Halgnek abban a nem is fellételként, inkabb esak vagyken' hogy milyen je lemme, ha az amerikai—orosz viszonyt és az alomalkudozast a szovjet nem benyolita- na tjabb Afganisztanokkal,. logy ezek a szempontok mennyire ri- meliek az orosz propagandaval., annak ki- .{fejiésére most sem iddnk, sem helytink ninesen. Elég legven a legkirivebh pelda ra, a neutronbomba iigvére ramutain.

osan Nvugal-luropa elfinnesitésére, ifle- dleg a mar amugy is folyamathban lévo jnkéntes elfinnesedésnek meggyorsildasara, mintha Amerika lemondana az alompusz- lias szempontiabdél artalmatlan, de az orosz gézhengert megallitani tudé neutron- bembarel.

Egy fSpap

a katonai adok

megtagadasat

ajanija

Ks oe” ellen a defenziv, lénvegében nem-atemaris hadieszkéz ellen emelte fl svaval Matthiesen ptispok ‘Pexaszhol ¢s _'Roach érsek Minneszotabol, ald egvebkent most a Katolikus Piispoktk Orszagos Kon-

lészir is a neutronbombat nem lehet | ferencia) janak az clnike. § teitek eal ugy,

az atomfegyverek kézé sorolni, Alkat dol-; eaban ugyan rokon az atom-. pontosabbar a hidrogéenbombaval, de a sz0 kézhaszna-

ati és katonal ¢rielmében nem atomfegy-

ver,

Az atomfegyverckel ugvanis ket dolog jellemvi. Az hogy témeges emberhalalt okoznak és olyan kicsapodast — visszama- radd sugarzast, radidaktiv ami mas vidékekre is atterjedve iddre, évekre fertdézhet.

a haiékire, hogy nem egy varosra, hanem egess kiesiny. egy-mastel negyzetmeteres sgobdra, tankfiilkére lerjed esak ki. S ami méy ennél is fontosabb: a visszamarade sugarzas és atombhulladek hatasa orakon bell elttinik. | "

A neutronbombat tehat esak az ne-

vezheti egyszertien alombombanak, aki al yaya adék befizetasének

elérhel6 fudemanyes és katenal tonveket nem vesd tudanasul,

Hogy miért tekintik az oroszok a neut- ronbombat [ellenségnek’?

Azért, mert katonai szakérték telje-

hogy

hamuesdt — hosszu |

mondja A neutronbombanak viszont olyan sziik

a neutronbombat mind kategoriaba helvezték a tébbi serrel.

a ketfen epy atonifegy-

Masok még naluknal is messzebh men- ick. Ersekek és piispdkik erkélestelennek lartjak Amerika fegvverkezésél (igyelem: hem csak az alombombak, hanem altala- ban minden fegyver gyartasat). Es meg- esik, hogy az erkélesi dorgdalasbol a Szov- jelunid emlegetése kimarad. Van aki ki is . hogy még ha az oreszok haboriis késziilddese tovabb dagadna, ék akkar is

faut kivannak, hogy Amerika mondion le a

fegvverkezesrél, mert erkdlestclen dolog

hadiszerekel gvartant,

Hhinthausen seatltle-i érsek nem csak egvoldalt leszerelést akar, hanem a_ tor. venyvek megsériésére és anarehiara is uszit. Az ersek upgyanis a katonai celt szol- a meglagadasal ajanija -—- de ki a megmondhatéja annak, hogy az evik vagy a masik ember adaja- bol hany dollart kell visszalartani alilroz, hogy Amerika ne tudjon fegyverkezni?

(Folytatds a negyedik oldalon)