| .VABA EESTLANE" on _vabade eestlaste haglekandja

ete oe .

ge Ler Pre ele CP “Ae bt Se PL et Pr -

KIREV MARI

wee en A he “ec A ah Ha rela SELLE 9 ee

TORIC ‘abi Teng Hsiao-ping seletas kil- lastavale jaapani sotsialistlixu parte; juhatusele, et Jaapanil ei fuleks dkarta enam N. Liidu &h- _ yardusi, kui Hiina'ja Jaapani va- bel sdlmitakse sdpruskokkulepe. MOSKVA — See on ajalooline siimapilk, ivtles ameerike Coca- Cola kompanii) juhataja J. Paul Austin, kui ta kirjutas alla kokku- leppele. Coca-Cola sisseveoks

7 Mosicvasse oliimpia ajal. Samal

ajal kirjutati alla kcokkuleppele apelsinijoogi Fanta retsepti- and. misest N. Liidule. N. Lit . on unustanud, et ta varem on raaki- nid ,Ameaerika Coca-Cola imipe- Tialismist'' irolmandas maaikmas. ‘Ideolpogilisel rindel Coca-Cola on olnud kapitalistliku

se tseramoonia jarel vottis Aus- fini vastu ka WN. Litdu peaminis- ter Aleksei. Koss6gin, —

TORONTO — 17- sestane Toron. to moor teatas politseile, et ta oli .pannud:- pilema Thistletown- Uni- ted kirrku, mas tekitas 100.000 dol. larit kahju. Noorukit.on juba en-

Hina peamin istri

‘elustili yordluspiit. Kokkuleppe solmimi- |.

| | oo Feisipaeval, 3. aprilit 1978

2 SST a Ee eo eet ee.

|

iM Eesti arst suusal reeneriks inal dele

_ Tuesday, April 25, 1978

ie

Dr. Jaca Roos treenis pimedaid | ie cmputeerituid

nadalases laagris Briti Kelumbias

-«- Brit Kelumbias Kelowna ‘Mihedal migedes toimus treeninglaager pundulike kehaliste voime- tega inimestele. Nadalase laagri kerraidajaks olf Canadian association of Disabled Skiers ja osa- ” votjate arv paljudelt maadelt ulatus 200-ni. Eest lastest viinis jaagris treenerina dr. Jaan Roos To- rontost. Dr. Roos tegutses mbédunud -aastal inst ruktorite valjadpetamisel Dimetatele suusatajaie-

Je ja kutsuti laagrisse nende ‘kogemuste alusel.

Canadian Association of | Dis. re: inkmeste ollimpiaad, kh Ka- ahied Skiers korraidas 10. 1. j nada kavatseb: saata 4-liikmelise - ‘apriliini Britt Kolumbias Kee lownast 40 miili Kkarus asuvas Ka.» nadanl omis treeninglazgri han- dikip suusatajatele. Laager peeti Bie White Ski Viliages, mis on merepinnast 6000 jala korgusel ja mille suusarajad algavad. 7809 jala kGrgusel asuvast mdetipust. Piirkond on talvel tuntud suusa- keskus, suvel Sunakasvatuse ja veinitddstuse asula.

Umbes 200 osavOtja hulka duu- lusid nj laagri juhid kui ka SuU- satajad.

mine sal alguse Norras, kus mui- de on paiju pimedaid, juba 20 aastat tagasi. Pideva toé tulerni-

suusatajaid, Kes on sutitelised ise oma suusicd marina, murdmad rajal orlenteeruma ja nendele: korraldatahse izal aastal SrivGist- ius — ,Riddar-rennat", . nendest on eliitklassis ja jAdyad nigijatest tipp-suusatajatest ai- nuit 35% maha. Nende treening tolmub illeriigilises Keskuses, Samalaadse keskuse avamine

toumub Uhondriikides. tanavu Puudtivad jisemed on | toomuli-

Kult asendatud proteesiedge. Sun. No va . Da otis

Tuselt jAremise erupi moodusta- a? 'sid lapsed, nende ‘seas paljud

Suuirima fTripi neist mocdusta- sid. mitmesurused amputceri- tud, nende seas tiks naisosavot- ja Quebecist, kelicl puudusid mélemad jalad ja tks kist.

sena on Norras palju pimedaid}

juuni tena. Minneapolises, Minne- so0tas aratakse nn. Vinland Cen.

murdmaasuusatajate meeskonna. ‘ter. Kanada samalaadsete plaani- Dr. Roos margib veel, st lijmn-|de teostamist takistah -—-esialgu

majanduslik ktilg. Dr. Roos on uurinud teaduslik. ku -kirjandust, kus oleks kisit- ‘letad sporti ja suusatamist ke-

: haliste vigadega inimeste alta.

miseks. Kiispmus on -—~ kas selielaadiline energia- ja rahakulu on digusta-

2090 tud ning millised on tulemused.

Seni 2] ole ta midapi leidnud. Nii siis voib sellest té6st ‘pimedate suusatajateca kujuneda ka. iiks tenduslik uurimus, mis maailmas seni puudub, Selles on asja Kau- gem ‘erspoktily paariks aastaks.

wee lew ee es a ee

; ‘Sil valimiste ajal keelafud

_ teisipaeval j¢ neljapdevel :

eS a ee

| Kanada teeb ettevalmistusi partamendi- 7 |valimisteks :

. OTTAWA — Kanada parlamend: mélemad kojad — alamkoda

‘fa senat — kinnifasid valitsuse poolt esitatud seaduse eelnéu postistreigi keelustamiseks féderaalvalimiste ajaks. Kanada pos- titeenijate ametiiihingu ringkondadest nimetakse seda seadust Survezvalduseks® postiteenijatele.

‘Senaator Duff Roblin. (konser- ald Ritchie, Kes dcandideerib vatiiv) suhtus yordlemisi kriitili-| jargmisel © .parlamendivalimistel selt seadusesse mainides, et pea-|fdderaalparlamenli York East ministr Pierre Trudeaul on olnud valimispiirkonnast -on wurinud kiimme aastat aega Kanada, pos: ‘postiprobleeme ning “ame atte: ticiude ikxorraldamiseks, paneku, ; | ice

kaid ta pole sedi suutnud tehal postiteeninduses ulcks

a, Kiesot q Kol jundata krooni kompani ja Ja Kaesoiev seadus On Posto) -Lostiteenijatelt uleks . alstiselt tie Pankroti ¢ummustami SCkS. » ny ) :

Sra yotita streikide Gigus. Postiteenijate ametilihingu esi-|'Torente postiteenijate ametitihin- mess Jean-Claude Parrot mainis,

mi esimees Amold Gould mai- et ‘ametiiihingu juhid ej ole veel|nis nende ettepanekute puhul, et otsustanud,. kuidas | reageerida| Shvardus postiteenijatelt streigi- streigi keclustamise seadusesse. |Oiguse dravOlmiseks voib just

Konservatiivide partel liige Ro-! esile kutsuda uue p ostistrelgi :

SS a a Sete a ee re ee,

‘arom | aavad foovad wusi relvi

fahtsid

|Vene méju Aafrikes suureneb pidevalt

LONDON — » Lidneriikide sdjalised ringkonnad en hiiritad ‘ea dustest, millede kehaselt N. Liit sumrerdah pidevalt oma relvade vedu Mosambiiki ia Sambiasse, kus need relvad antakse Rodeesias.

hendritkidesse rannata

-STOKHOLM — 26. sept. 1977 olid Narvas 26 baptisti adaud finna - siseasjade passilauda valjasdidulea avaldused. Juhtonust kirjatas Tallima vene leht, ,,Sovetskaja Estonia“ ka. jaaunaris. Nad olid | lahlo: l6dnud registreeritud baptistikogudusest, nimetanud end toe-

ne karistatud sissemurdmis Q, Se: se | amiaaliot vigadega, Suuruselt

’ : Kolmanda erupi moodustasid pi-

cet tekita Ja sul i medad, kes. saavad harrastada Jo peamiselt murdmaa-suusatamist.

.. CAM RRIDGE —_ tnelise neitie- | jatar Vanessa Redgrave'll tiihis-.

opereerivate partisenide kisutusesse. Kana partisanidel puudus set tilelikult lennuviigi,.siis niiiid on saabunud massulistele 20 vene | MIG-21 Giiipi lennukit, mida hakkavad kasntama kunba lendarid.

Moésdunud kuul- saabus Tansaa-

mine Etioopia missulise Eritrea nia sadamalinna Dar es Salaami

Nende juures teguises ka dr.

(atl kutse kOnelemiseks Cams ' bridge tilikoolis pohjusel, et ta ase. jaseal Oscarite jagamise déhtul ‘riindas sionistlikke juute. Daniel

ganner, prom Twi: 1 : danner, prommmentse juudi pere jaoks on vaja eraldi épetajat. To-

konna fiige ia Cambridge’j iil.

oH Cambridge Union'l, Inglise |.) 6 sendest vilbis koos dr. Roo-

|Siga Big White Ski Villages.

vanima ‘debati-ihingu abipresi- dent titles, et Vanessa on torma- Balt anti-sionist, mida ta te tead- nudki ents. Oma Oscarit. vastu yittes Vanesse nimetas juudi de-

montrante »Stonistlixeks kaaba- |

ieadics".

7 ‘MORRISTOWN — tks kindtus-

tusalal tédtaja, 25-aastane Bruce _ Schobet oli kohtus ja teda vdib' codata kuni T-aastane vangistus | pussitatnise eest. Kui ta abikaasat . polnud koadus,' ta toi koju kaks New York City rprostifunth Koh- tus ta seletas! et tahtis naistess riakida ainult nende elukomme- test, Kujd naised kachasid; et mees raiskas nende kallist aega ja nOwdsid 150 ddilarit. Kui nai- _ sed hakkasi rusikeategs ahvarda- ita, hakkab mees kidginoaga yehklema ja tekitas lihele prosti- . fuudile 14 noahaeva. .

NEW YORK — | New Jersey. Sea .dusandik Koda véttis vast sur- manuhtluse taastamise seaduse, kuid kuberner Brendan Byrne ka- sutas vetooigust, Kuna, ta On Sur. manwhtluse. vast’ ja New Jerseys el ole 1963. aastast saadik enam

kedagi hukatud.

Po WASHINGTON — Amneerika xonservatiivide poliitilise aktsioo- ni ‘konverents, mis eet. nédala- vahetasel Washingtonis, nimetas usimeseks kandidaadiks presiden- di Kohale 1980. a. valimistel Ro-

nald Reagoni ja jargmiste kandi-|

daatidena, Esindajatekoja Hikme Philip Crane ja senaatorid Jesse

7 relms Ja Paul Laxait.

_ NEW YORK — - PilvelOhiiatel ronija George Willig, kes 1a. ro- nis une World Trade Center’ tippy, dantis nid ronida hotell Waldort- Astoria torni tippu. Politsei ei and-

Jaan Roos. Méddunud aasta ‘kes- ‘tel tohmus Torontos miigijate inst- ‘ruktorite treenimine pimedate suusadppuse jaoks. Nende dpeta- mine toimub t:1, st. iga pimeda

rontes on 28 pimedat suusatajat

Suusatamise organiseerimine kehaliste puudustega inimeste- Ee on rohkem vaimne kui fits}. line projekt,

Kehalised puindused pohj ustavad inimese juures ka vaimseid de- fekte — endassetombumist, kart.

inkkust ja alavidrsuse tunnet. Fi-}

medad naiteks ei pea toGkohti pil sivalt, Ka siis kui need on | Jou. kohased,

Tervetega vordsete recevuste harrastamine annab handikap inimestele enesetunde kindlust, mitlega koos toimub dildine vaim- ne rehabilitatsioon.

Dr, Roos jutustab, er, ta Sal kutse laagrist osavétuks ja Kasu- tes selleks oma jirelolevat puh- kust. Igal paeval toimus laagris

|4 tundi suusatreeningut, millele

lisandus teoreetiline S&ppus. Isik- likeks suusaharrastusteks iH siis- ki veel acea tile. Selle juures an- dis aga tunda kéreméestilcus esi- nev Ghupuuduse tunne.

Laaeris toimus ka iihinew pea- | koosolek ja juhatus,

mis sent koosnes peamiselt Lddne-Kanada invmestest, valith tunber Ida-Ka- nadasse.. Nii kandub kor tevevus rob. kem siia ja on kavatsusel iiks treeningplirkond —- mis tiédtaks ka suvel — asutads Torontos- sp. | |

Aastal 1980, oltimpiz-aastal . toi mub. Norras puudulike -yoimete-

nud luba, kartes, let sellega tegib |

loppeks omaette ‘pilvelohkujate- _ronimise epideemia.

STOKHOLM — Néukogude Liit |. . <

- katsetas 26. martsil Semisalatins.

ki piirkonnas Siberis maa-aluse aabompommiga, teatati “Uppsala ~ Seismoloogiaasutusest, _Teadacie- valt on see Juba teme maa-alune

piirkennas.-

NEW YORK.— Jnudi abi Ab- raham Novitsky vastu on tostetud sitidistus salajase médneukasiino

_-: BPidamise pérast siinagoosi ruumi-

des. 1958..a. ta oli esinenud katoli- ku ‘preestrina ja petnud ihelt sé-

listeks kristlasteks ja tahtsid Ameerikasse minna. Seda lubavet

Valjarano avantiiliri, nage soy. Estonia kaast0dline seda nimetab, algataia olnud Ukrainast Narva tlama asunud Matvejuki ni- meline mees, kes hakanud baptisti. de Juures mingi prohveti osa eten- dama ja kergeusklikke vorgutama hiilgavate lubadustega . Ameerika elust. Koguni abielusid olevat tahe- tud lahutada, iiks j6utudki. lahuta- da, Sest naine ,,ei tahtnud isamaalt lahkuda". :

Matvejuk ise olevat seletannd, et usk ei lghe kokku Kommunismi- fa ja revistrecritud koguduses ef saa vabalt palvetada, seeparast

tema ei olevatki tahtnad ,,oma |.

7 kogudust* registreerida.

N.n. 20-seaduse jargi on Sigus sella arvuga Bruppi ametlikult registree- rida, tegelikull on ‘aga lagu teisiti).

Reporter vitab slis kitte ja toob paevavalgele kGik, mis ta ,,valja- Tdinnu avantiiristi* kohta oli teada:

Saanud. Matvejuk olevat oma! aiaj |

armeest deserteerunud ja ukraina natsionalistidega dihinenud, neid »bandiite’ toetanud laskemoona ja toiduga, noorkommunistidest akti- viste neile valja andaud ja muid pahandusi teinud, mille eest sdja- véetribunal karistanud teda viie aasta vatiglaga.

“‘Kuid vabaks saades asutanud ta: otsekche seadusevastase baptisti- koguduse ja pidanud Tligivasta- seid jutlusi, mille eest pandud |. — Umesti vangi. : 3

Ja ntilid keetis omale selle supi ning massis kergeusklikke oyja. vorku'’, titles Sov. Estonia“ kaas-

‘| taGline, kuid-ei teata lahemait, kui:

das Narva missumeelsed haptistid

Korrale kutsuti ja mis sai_,,valja-

| Helsingi deldaratsioon, titlesid nat.

rinni avantliristist* + endest.

0%, Estonia’ kaastodline | Kir. | jutab samas veel:

Kui Narva lugu oli parajasti 16-

petamisel, tuli teade ithest teisest !

sektant-avantiiristist.“ Nimelt Ta- pa neliptihilaste regisireeritud ko- puduses olevat tekkinud segadus.. Osa litkmeid tahtnud sellest lahku litia. Kas ka valjardmnu eesmar- biga, Seda korrespondent ei teata, aga litleb, et temal on JAinud korda kopuda andmeid segadust tekita- nud isiku kehta, —

Tana prohvetiks, nagu iehe

| kaastdline litleb, olaud Vassili

Gorelkin, kes 1955. aasta] tulnud

Htinast N. Venesse, et ausalt

udismaadel tootada ja andnud ‘end iiles autolukusepana.

Aga varsti olnud Gorelkinil iunnis-

ttused KOrgemate ametite piale —

veel Hiinast pedagoogilisest insti- iuudist.ja 1960..aastal Rita Polti- tehnilisest Instituudist selle lopeta- mise kohta. Ta osanud inglise keelt ja olnud enda jutu jarg: ka dipiomaatilistes lesanmetes, Gorelkin oli paasenud majandus- liky yastutusega juhtivatele kohta- dele, -saanud kaks korda karistada (1985 ja 1977) raiskamise ja vOltsi-

mise eest. Tapale oli ta. tuloud

1976. aastal internaatkooli dpeta- jaks ja hakanud seal tekitama ra- hutust kehalike nelipthilaste hul- gas. Nuiid on ta vallandatud Opeta- Jaametist.

TEATAJA

fy re el a oe =, - .

Siindmuste kalender

@ Neljapieval,.

2 eee 7

24. aprillil Kell

14.30 6. Central Technical kooii au- las Kalev-Estienne valikriahmade | kevadesinemine pLilicumine haz-

a moonias™.

: . Neljapaeval,

a i aprilti kell | 8 . 7. E. Aianduskiubi loeng ; » aid meie aias“.

® Reedel, 28. aprillil kell 7.30 3.

| Eesti Majas T. E. Taienduskooti- . de teatri kordusetendusel ©. Lat- S Su »Hevade".

kaks N. Liidu ja iiks Bulgaaria suur kaubalaev, rile pardalt los- siti kuulipildujaid, plistoliuutipt- dujaid, kahureid ja miine, mis tol- metatakse raudtee! Sambiasse ja ‘Mosambiiki.

Moningate andmete kohaselt on

yene laevadega Dar es Salaami _saabunid ka 250 tanki.

Ladnertikigele on.uueks problee-

provintsi vastu, mis taotleb ise- seisvust, Mainitakse, et Eritrea. operatsioonidesse § vakendatakse 3000 kuuba sodurit. 7 : Uhendriigid. . oma vyolmetuses péordusid N. Liidu poole, et see takistaks kuuba sOdurite raken- namist Eritreas, sO kuid Moskva on reageerinad nen- dele soovidele eitavalt; kuna Erit- rea sadamate vallutamine on LN,

mils ka kuuba sOdurite: rakenda- Liidu huvides.

Soomes ehitatakse . gust kirikuid

- HELSING — Kesk-Lahti ki. helkonna us kesk-kirik on ker- kinud harjakérguseni. See Soome talleim ‘kirik . pakub . jstekonti 1150 kirjkulisele.-Kiriku ehitusku- lud on tGusnud 14 miljonile mar- gale Curnbes 3.500.000 dotlarit). Kiriku kavandas Scome arhitekt akadeemile Alvar Aalto. .

Kéesoleva aasta lépul takse teise uue kiriku ehitarmise-

ga Helsingis,mis Jiheb maksma

umbes 5,7 miljonit marka. (7.600.000 dollarit), Kiriku pin- dala on 1523 ruutmeetri suurune. ‘Ehituses on ‘kirtkusaal, ikaks ko- guduse tarbeks kasutatavat saali, kahelsa klubiruumi, 6petaja kon- tor ja kaks korterit.

_ Espoos alustatakse Leppiivaa- Ta kirkku chitustétdega celolevai aprili- vOi maykuul. Kirik peales valmins' 1978.. a. siigiseks, Ehi- fuse bulud on 7,55 miljonit mar. ka (umbes 1.600.000 doflarit}. Ki- Tiku plaanid on valmistanud arhi-

‘[tekt Olli Kuusj. Espoos on veel

kavas kahe kiriku ehitamine, tiks Kivenlahtis ja teime Olaris. Nende chitamistega alustatakse aastal 1978.

Nalia

-Proua direktor Jaheb oma me. he kabinetti ja heb seal uut vo- "| Titiimikat naissekretari. ‘Ta m66- dab teda silmadega ilalt alla, Ja Utleb: |, Niistis, tele olete mitt mene uus sekretiir?” :

Jah, ammuline proua.”

»Loodetavasti tele ei tee sama viga, mis tegi teie celksija.“

‘alusta- :

+ Pe Pe ee

| sesth-aineti saateid

Ameerika Hddles

- Washingtonis tegutsev Ameeri- - ka Hadi annab oma eeastikeelsetes saadetes Korraparaselt sinumeid

ja vaathisi stindmmustest eesti

kultuuririndel. Nij nditeks retsen- seer#i moore Urmas Kérneri Tammsaare ,,Vargamie* uusla- vastust N. ¥. Hesti Teatris, 6a- mut: on esitatud Tammsaare elu ]2. t06 kota materjale, mis N. BFestis - ole kittosaadavad. Tammseare-sarjas on seni olriud panuste andjaiks prof. Vootele Vaska, mag. Mali Jinma,-dotsent Herbert - Sau, kirjantk Fedro _ Krusten ja. tomeaja Harri Biisk. Sari jatkub, nuina tinavu tahista- nuks suurkirjanits ome sajandat siinnipieve. :

Muudes ikultuurisprogrammides .

on peatutud dr. Herbert. Salu uuel, Underbainelisel esseadeko-

pul ,Forkunt preili® ja usutletud Roots] Hest: Teadusliku Seltsi uut esimeest dr. Ervin Piitseppa seltsi tegevuse kohta. Tunnusta- tud soome-ugri ‘keeleteadlase prof. Julius Magiste surma puhul koneles tema elut6dst eesti kuu- lajaile Indiana ilikooli éppejdud dr. Felix Oinas. Muide teatas Am. Hidl Koheselt ka riigitegela- se Johan Holberi sunmast sontu- miga, milles anti iilevaade J. Hol- ‘(bergi panusest riigimehena kuni tema, osanl O. Tiefi valitsuses a, 1844. : ,

Cearteri cuhted venelasieaa WASHINGTON W— trhendriiki- de ajakin U. S. News & World Report mainib, et president Car- tor litkkab kohtumistel teiste xii.

a ot pee oe AS

| @ Laupdeval, 28. aprillil kell 7 6.

l'Peetri kirikus Peetri koguduse

cae BS coe

na SS Sy Se AEE

Sete RT nen gee SR NO eee es ENS

. Noorte valikram: a "tiidruik itd par hitamas | » evaid-oshnemntoae »Liikumine harmoonias", mis toimub neljapieval, 27, aprili't kejt

7.30 6, Central Technical keoli aulas, dao Bathurst, St Esiplaanll - ‘Tiina, ja Alvi.

aS

7 o<! nooriekeor ,,Lootuse* kevadkent-

{| ® Laupiieval, 29. srt be 8 6.( <)' yartu College’is Akadeemilise Ko-

du esimese mal vastuvott.

® Piihapieval, 36, aprillil. kell 4 pi. Eesti Majas . kevadkontsert Kalev-Estiemne eliitruhmsa meati- i mMareisi heals. |

kide juhtidega timber kuuldused,

nagu oleks N. Liidu ja Whendrii-

kaide vaheline detente hadachus. ™~|Tema hinnangu kohaselt on = |amesriklaste ja venelaste .omava- helised vahekorrad tunduvalt pa- remad kui need vilisvidiste tun- nuste jargi valja paistavad, leuid samal ajal ei tohi’ unustada, et . lahkarvamiste iileskiitmine aja. . kirjanduse poolt yvéib olukorda tunduvalt halvendada.

| Mis viga see oli? nla abjellus tamaga."

Igasugused ALUM, TOOD: UKSED, AKNAD j.m. SEISEMISED PUUTOOR HUGO TAMME.

Tel. 422-0783 — Lic. B 876