fel és a . kambodzsai és “Wietnami gvzelemre - ‘céloz. “Az

jzett ike kvédeni, a a “Yaltaban lefektetett. status quo-t

Gjstgiré mar készpénznek veszi ugvanis a kommunis- | Ugy Eurdpaban, mint Azsidban respektalta.”

tak teljes ban.

Ebbe a gyézelmi Grémbe azonban tir6m is vegyul. | Egvrészt azt latolgatja a cikkiré, hogy mennvibe kerul | . hAbordtoél elpusztitott Kam-_ bodzsa és Dél-Vietnarn felépitése? Hogvan tud az el-, jévend6 kambodzsai és vietnami kormany ezekkel a feladatokkal megbirkozni? (Nem hiaba fordult Hanoi | mar segitséget kérve a Nemzetkézi V6rdés Kereszthez, meghdditott dél-vienami teriiletek lakos- |

maid a Szovjetunionak a

hogev az altala sdganak segélyt adjanak!)

De ennél is kényesebb kérdést vet fel a Pravda szerkesztéje, amikor azt kérdezi: ,,Mi torténik akkor, | ha Szihanouk, vagy mas Kina-barat vezet6 kerul Kam- Meddig terjed a Szovjetunio befolyasa a evakran renitesked6 Hanoira?” Es ezekutan kovetke- ~Nagyv aldozatokkal sike- |

bedzsa élére?

zik a legdszintébb mondat:

rill kitigniink az amerikaiakat Kambodzsabdl és Dél-

ayézelmét Kambodzsaban és Dél-Vietnam- | | félelmébdl, sajat gvenge pontjaik bevallasat Mgvelem- ‘be véve dolgoztak ki stratégidjukat, politikai taktikaju- kat. SztiklatékGrai volna az amerikai klulpolitika, ha az indokinai kudarcbél nem vonna le a sziikséges kévet- ha mar fel kell adni Kambodzsat, Dél-Viet- //namot, akkor legalabb adjak ezeket az orszagokat egy | telen puccsa utan elhagyta amely nem Moszkva, hanem Peking | orientaciojt. Ha két rossz k6zott kell valasztani, akkor 'valasszuk a kisebbet, — amig még lehet!

A Nixon—Kissinger-i politika akkor kovette el a 'legnagvobb tévedését, amikor a zsenialis pekingi nyitas | ‘utdn. az elnOk moszkvai ldtogatasaval, Brezsnvev ame-

keztetést:

oly an vezetésnek,

‘rikai meghivasaval mindent

Vietnambol, — de vajon megéri-e? Mert egy kinai be- | hagyna hatra Indokinaban.

folyds alatt allé6 Indokina szAmunkra veszélyesebb, mint | az amerikai jelenlét! Kina azsiai jelenlétiinket fenve- vannak Szibériadban és a nermzeti- ségeket igyekszik fellazitani a szovjet allamszovetseg

geti, tertileti igényei

COMUNE

A midennapos, megszo- kott Ugvyekb6l nehéz érde- kes ripertot irni. Nemesak a szoviet fdévarosban, de} rég

szerte Oroszorszagban ésia szabad vilag

teriiletén egy, | szorosabban vagy eyyezer hazkutatas | elrendelését nem kd6veti| Watergate-szerti dltaldnos | Cime: felhordiilés, fG6leg azért nem, mert egyrészt nem) szereznek rola tudomast: | lenik az ilyen intézkedéseket | nem kiirtGli vilagga a szov-

esatlosai

»szamizdat”

meg.

unokaja. Mindket

jében meg is tudja a k6z- vélemény, nincs olvan saj-. to-organum, amely a — pa- piron — alkotmdnyellenes | s cselekményekrél objektiv |.sikerehez” beszamolét merne megkoc-. kaztatni.

Az egyetlen _ ,,sajtd-kél- dékzsinor”’, mely a belsé szovjet események és a. nyugatt vilag kdz6tt 6sz- szekéttetésként fennall, az. a SZAMIZDAT intézmé.- | nye, ami megfelel egy hazi- | lag sokszorositott, géppel | a irt, 1968 dta esetenként megjclend fdldalatti orga- numnak. Cime: A FOLYO ESEMENYEK KRONIKA- JA,

| nisztérium, ment,

| rendérsége

AEE

FT og a ZW. Hazkutatas

A TIME magazin hirt adott, hogy ezuttal

Manhattanban

AZ EMBERI GOK USSR-BELI KAJA: havonta kétszer

| Valerij Khalidze és Pavel | Litvinov, a hirhedt kiilligy- | jet sajté. masrészt, ha ide-| miniszter: Maxim Litvinov

szerkesztének | sikeriilt kiilféldre keriilnie a newvorki tartozik, -olyan eldfizet6ket nevezhet magaénak, mint a CIA. a -KGB, a pekingi kiltigymi- a brit parla- tovabba egyetemek és konyvtarak. | AZ EMBERI | KRONIKAJA nemrég pon- tos leltarat kézdlt azokrd!l targvakrol,

Andrej] Tverdoklebov szov-

| jet fizikus lakdsdnak haz-

kutatasdnal a KGB titkos | elkobzott, | i. tobbek k6zott

még nem esett el.)

URC

Moszkvaban nem- cin GULAG ARCHIPELA- ,GO-jat és a KRONIKA ha- rom példanvat.

A KRONIKA beszamol Marcsenko,

teriiletén, ‘megjeldlve: adnak ki

folvdiratot. JO- KRONI- je- Szerkesztdje

Anatolij jdlis-

mert szovjet fro sorsdardl

UI SZEKHELYE?

170 ezer négyzetméter- nyi teriileten, 1 milliard| dolldros k6éltséggel mar! Péplil Bécs északi peremen | az uj ,ENSZ-varos”. — Az épitkezések 1978-ra feje-| zGdnek be. Kreisky oszt-) rak kancellar szerint: Mar) a j6v6 évben . bekdltSznrek | az uj székhazba a Bécsben székel6 ENSZ-szervezetck, niunt pl. az Atomerobizctt- sau. a Segélybizottsag -- és aztan, remélhetoieg 19°%- ban rnaga a VilazssGvelség is Réesbe koltozik.”

kiadmany hogy

nyugati

JOGOK

amelyeket EROSODIK A SAMISDAT

Hega- yoae

A Szovjetuniéban lisan megjelend un.

Szolzsenyi-

nner TU ua jet Re gpcgtea rte LEO EUE TE ET

Frey Andras:

(Folytatds az 1-s6 oldalrél) Eurépaban kiil6nben. lehetségesnek

singert is elsépri. A jogcim erre az lenne,

hogy Kissinger mar a Harvard-egyetemen |

dsszck6ttetésben yolt a CIA-vel. Az ellene

valé acsarkodasnak igazi oka azonban az, | hogy amig Nixon nem ojtotta Kissingerbe | a kony- |

a détente-maniat, addig Kissinger a veiben és a szovjietkérdésekrél a CIA-nek adott helyzet-elemzésben mindig bizal-

matlansdgra intett az oroszokkal szem-| | |nehéz évek varnak Amerikara. Ezt a né- Kissingernek tehdt, legalabb is a Wash-| ingtonbol Eurépaba atsztirddd értesiilé- |

ben,

ek szerint, nem azt rojak fel, hogy ma tils sigosan hisz az oroszoknak, hanem hogy volt id6, amikor nem bizott meg benniik. .

Arrél is tudnak. hogy mdasok viszont Washingtonban Kissingernek épp a de- icnte-politikdjat veszik rossz néven. Ezek-

kdvet és Kissinger kézti tal gvakori ¢rint-

Kissinger (mar amennyire az angol nvelv

megengedi) tegezddnek is egymassal. En-| nek a tlintetG baratkozdsnak a lattan be-!

széinek Washingtonban _ ,,Dobrissinger” dudrol.

Ezt a evanusitasnak is beillé gunyolo-

dast Eurépaban igaztalannak tartjak. De) 'két tanulsdgot vonnak le. Az amerikai fldmiivelés fejlédési lehetdségeinek 1At- tan azt varjak, hogy az Egyesiilt Allamok | mezégazdasdga tovabb fog néni. A Szov- |

abban nagvon is hisznek, hogy Rockefel- ler alelndk és Kissinger politikai ikrek és hogv ma 6k a fo pillérei a détente-nak Washingtonban.

Olvan kollegdval is talalkoztunk, aki

eav svdici vildglap szerkesztéségébdl!

s7vemldéli a vilagot és aki washingtoni érte- |

siilések alapjan ezt mondotia: Kinnven me satérténhetik, Rockefeller irtdztatoan nagv

hogy

TRORDARRITE

hogy 1976-ban az elndkvalasztason Ford

Y spublikanusok jeléltje.

Vele a republikanuspart liberalis aga | . jutna uralomra. és ezek az alrepublikanu- | - sok baloldalibbak, mint a.demokratapart |» 7 jobbszarnya.. Ezért lenne a mi szempon- .: | ayitan : Semokretaparl |i

oe fe tunkbel jobb a

A VIETNAMI SZEGYEN

fcott Rockefeller. |egy német politikus mondott (,,szigoruan tartiak, hogy a CIA elleni offenziva Kis-

Es ezért talalé, amit négyszemkozt") a Jackson és Rockefeller kOzti kil6nbséerdl:

— Jackson belpolitikajaban baloldali, a kiilpolitikaban konzervativ. Ami jo. Rockefeller viszont a belpolitikajaban konzervativ és a kiilpolitikaban baloldali. Ami rossz.

"

Sok eurdépai diplomata ért egyet egy-

massal abban, hogy nemzetk6zi téren is

zetliket arra alapitjak, hogy az izolacionis- tak (értsd: a baloldal) megerdsdd6tt a kongresszusban és hogy a szenatorok és a

/nemzetkézi kérdésekben rendszerint még jaratlanabb képvisel6k a jévdben az eddi- 'ginél is er6szakosabban fognak beavat- kozni a ktilpolitikaba.

Hosszttavra az eurépaiak mégis opti-

mistak. Részben azért, mert ugy latszik, nek szemet szir a Dobrinin szovjetnagy- | |hidnnyal fog kiizdeni. Es hogy ennek ké- kezés, ami odaig megy, hogy Dobrinin és |

hogy a vildg évekig vészes élelmiszer-

vetkeztében nagy sullyal fog latba esni. hogy hol lesz kevés és hol lesz f6los en- nivalé. Vagyis, hogy melyik orszagnak elég gazdag, elég fejlett a mezdgazdasaga ahhoz, hogv az éhinségtdé!] sujtott nepek-

inek maid élelmiszert adhasson.

Ebbél a szempontbdé! az eurépaiak a huszadik szazad gazdasdgi torténetébdl

igtunidt illetGen viszont az utébbi hat &- tized tapasztalataibol azt olvassak ki, hogy kommunista rendszer neheézségecit mezOgazdasagi téren tudja a legkevésheé

|envhiteni. vagyonaval | - és a kériilétte répk6d6 millidkkal eléri. |

| lldgiai fejlet nen indul és hogy ce) (Rockefeller) lesz a] | killnolitikai

Ezért nisel Eurdépaban, hogy. techno- se fogja me ementeni sodoria. Ezért gondolidk. hogv végsdé so- ron foleg a Szovietunid belsd bajai lesz-

nek Amerika sealiséoére. _Hoay e2ze ket 2 a Betse bajokat h hogvan ité-

3° | mal lesz s 26. aid

Felépitett, A viadivosztoki Ford—Brezsnvev 5» balfogasat most azzal lehetne jd6vatenni Peking Fel, ha az Egvesiilt Allamok, — amig még teheti, — a | maga emberei helvére kinal orientacidju veretoket

‘lesz a gyézelem utan?” c. cikke.

TRUE EUCHRE TR TSU EEUU EEIUTEN ETE Eg TET SU USES

e és gigdszi agrartermelé- Amerikat attél a] csédtél. ami felé a baloldal

A nagy hadvezérek, politikusok mindig az ellenség |

elrontott, amit Pekingben | talalkoza |

Ere tanit az ellenség jeremidiaja, a Pravda ,Mi

ZS. A.

(Kambodzsaban mar késd: a cikk irasakor a fovaros |

aR REEVE

is, akit a k6dzelmultban itéltek el Kalugadban 4 évi wriberiai szamiizetésre.

A KRONIKA szama ezenkivull hetven ol-.

dalon felsorol olyan rémsé- | melveket Oroszor-, /szag jelenlegi politikai fog- lyvail naponta elszenvednek. |

geket,

misdat-frasok” szama 1974-

ben 58 szazalékkal megha-. ‘ladta az

1973-as termeést.

Tébb, mint 450 folydirat,

ropirat és kidltvany jelent |

meg 5500 oldalon. Pedig ez

a szam csak azokat az ird-

sokat foglalja magaban, amelyek Nyugatra is kiju- -tottak,

legijabb -

A. kommunista befolyas 7,

falatt lévé katonai junta a | keresztény-demokrata par- |tot kizdrta az Aprilis 25-iki | valasztasokbdl. Az ok: San- | ches Osorio, a part fotitka- ira Spinola tabornok siker-

-az orszagot. Igv a valaszta- sokon csak a szocialista és i'kommunista partok kézétt folvik maid a kuzdelem. — A keresztényv-demokratak azzal vigasztaljak magukat, hogy mindegy melvik part fevoz a valasztasokon, mert févekig még a katonai jun- ‘ta fogja a hatalmat kez3- ben tartani. Sovanyv v1 TasZ.

NYOLC BELGRADI EGYETEMI TANAR LEVALTASA Nvole belgradi ‘tanart nemrég — minden megokolas nélkul — egv- szeruen levaltottak. Az egvetemrél] vald kitiltas oka most argott kt:

eavetem!

Bee

Sziv: mind a nvole tandar az vin. _,Praxis’-korh6z — tartozott, iamelv egv Beloradban meg- ljelend, ‘lista iranvzatot képviseld folydirat. A Praxis a kom- munizmus és a nyugati szo- cialdemokracia k6Gzétt akart egv harmadik iranv- zatot kiépiteni. A folvdirat- -ban sok kulfoldi baloldali iré irt. A moszkvai befo- vas megerdsddésének konyvelik el a belgrddi nvugati sajtétuddsiték az cayetemi tandrok levalta- sat és a Praxis betiltdsat.

|} KOZJEGYZOSEG — OHAZAI VALOPEREK LEG-] | GYORSABBAN — GROKOSODESI UGYEK — IN-| } GATLAN ATRUHAZASOK — KANADAI ES HAZAI| | UGYINTEZES — NEMET JOVATETELI UGYEK —] | AUTO BALESETI UGYEK — MAGYAR JOGI UGYEK } } ~- MAGYAR BIROSAGI OKIRATOK BESZERZESE | | MAGYARORSZAGI PERES ES PEREN KIVULI] }UGYEK INTEZESE. ROKONOK KIHOZATALA, BE- |

] VANDORLAS. IUGYEKBEN BUDAPESTI KEPVISE-

LET, UGYINTEZES.

JOSEPH K.

BEVANDORLAS! TANACSADA Workmen’s Compensation szakért6é iroddja Ugyfeleim érdekében Gj rendszert, kénnyti Hizetési feltételeket vezetek be,

Bloor or St. West, Toronto,

@ Olcsé egyéni és csoportos utazdsok

@ Rokonok kihozatala

@ Utlevelek, vizumok, autdébérlés, hotelfoglalas @ Repiild- és hajdjegyek részletre is. IKKA — TUZEX, GYOGYSZER ES VIRAGKULDES Felvilagositasért hivja:

SZEGVARY MAGDAT

398 BLOOR STREET W, TORONTO 4, ONT.

TELEFON:

923-6160

HUNGARIAN FLOR

els6 magyar

viragiizlet Torontdéban.

Viragkiildés az egész vildg- |

ra,

ligyszintén Magvaror- |

szagra is a leggyursabb ki- | szolgalassal.

Esktiv6k miivészi kivitelben |

Viragzé noévények és Grodk- | zoldek minden alkalomra |

Dijtalan hazhozszallitas

Vasarnap is Ayitva reggel |

9 gratdél este 5

5S éves multtal allunk kedves | EB

} oraig

) Hétkdznap reggel 9 dratdl | . este 7 draig

vevdink szolgalatara *:

“1096 6 BATHUST STREET — TELEFON: LE 2-0864 : VAGY 532-0889

“Kulaion a altalunk vir

ag

| kanadai | kézjegyzo

271 College St.|

demokrata-szocia-

é1 rt -gképes)

ee

TOFFLER R PETER

360-A BLOOR STREET WEST Toronto., Ont. Canada TEL. 961-2121

) Szivesen allunk rendelkezésiikre akar régi, vagy uj} trecepiek elkészitésében, kozmetikail és szépségapolé ’ pszerekben. A SHOPPER'S DRUG MART hatalmas| } vasarléereje kovetkeztében igen elényds dron. | | Gyogyszerkiildést a vilag barmely részébe intézze az} INTERNATIONAL PHARMA- val fenti cimen és telefonon. Vezetd: Szendrovits Ldszld.

jatszik | a Hungarian Village-ba

922-5741

Fogorves

Dr. Peter Syrtash (SZIRTES)

360 Bloor St. W. Suite 304 TELEFON: 921-5865

NOTARY PUBLIC ADOBEVALLAS Magvar, osztrak és német valéperek, hazassagi engedélyek. — Mindenfajta biztositas. UI CIM: 456 BLOOR ST. WEST, TORONTO, ONT. MSS IXs —~ TELEFON: 531-4626 a 531-4627

Egyéni és csoportos utazdsok

Repild- és hajdjegyek részletre is

Utlevelek, vizumck, autébérlés és hotel foglala Kedvezményes — gyors — vammentes COMTURIST kiildemények Romdnidba

IKKA, pénzatutalds és szabadvAlasztds

FOGORVOS 344 BLOOR STREET W TELEFON: WA 1-0513

ne aa nes: INES ete LS SHEL TOG TELS: OL OE ELLE

Lajos

UJ CIMUNK:

f1s90 BLOOR ST. W. (Dundas féldalattinal) TORONTO} : TELEFON: 533-9496, 533-8235, 533-8417 :

(Spadina sarok) I. em. | : Hivatalos 6rak: | hétfotél—péntekig 10—1l-ig, du. 3—7-ig

921-5193 921-5194. 021-7743 _

=» DERLOE 455 Spadina Ave. Magyar és kanadai Lem 215, ligyintézés, eurdpat Toronto, Ontario, valéperek, forditdsok

Telefon: 921-6603 Fogadas: 10—1 és 4—~7-ig

kil lénbdz6 induldsi iddpont

” “

Sulvhatar 66 Ib, személvenként, everekeknek is. KERIJEN RESZLETES FELVILAGOSITAST.

Amsterdam, Pa ‘ord B belord rad

_eepvEzM ne ES ABC me i UTAZASOK Utlev él, vizumok, hotelfoglalas, autébérlés, Eurailpass. IKKA — TUZEX — COMTURIST — IBUSZ — CEDOK FOKEPVISELET PENZ- ES GYOGYSZERKULDES.

KO: jegyzoség, forditasok, valdperek, végrendeletek, hitelesitések, stb. LEGNAGYOBB HIVATALOS MAGYAR UTAZASI IRODA

AGENCY TRAVEL SERVICE DIVISION OF INTRAGSERV LTD. 519 BLOOR ST. W., TORONTO, ONTARIO MS5S 1Y4, CANADA

TELEPHONE: 537-3131