a merikal -szovjet ‘tareya alsokat — ane.

| az iddk méhében fektisznek — tigy var- es rikaban, mint 4 Messids sztiletését, Ez az ‘uzid, amit6l a kiil6nben nagyon realis” ért thetetlen — arja, hogy minden problémdjat 1

) Az eg

ok “amet at tt abb |

tab ember valami-

| aida & és ul

f | ee

ay MO na agunk is

is q cso | pele a tema

sek Ry ve 108,

| pezen tud 82 ni az ember.

zabadull

| magunkat, tO

|| assze fat kiegyezes”

i rele tetejen, hanem @ valdsag.

-Valsag™ az, hogy egy ilyen ,kiegyezés majd + let. -halal kerdese ene Sot az is [te nee

. val a

| | sig” ot ott ail alettiik, ahogy ¢ | nos, a fee tetejen. Nem vit 4s, hogy &@

&

Afrika

Detoitban két rendé rf arra lett figelmes, hogy egy tueatnyi né-

4

fe fiatalember fegyverrel a val-

Ikon éppen néhdny autéba ké- il beszalini. Megallitottak | dket, Afeketék erre tiizet nyitottak ra- fuk az egyik: rendér holtan. TO-

WB syolt bssze, a masik sulyosan mep-

ebesillt, —- Az eset folytatdédott | | nem is vall:

egy ,templomban”, amelyben az oj Afrika Koéztarsasag”

gyiléseziek, Az odaér kezd | ren |

déréket golyézapor fogadta. Vi-

szonoztak a tlizet és végiil meg- rohamozték a templomot. Letar- értattak szazegynéhany |

ie i. a=) 5 a os Le fin | Fonte oo gor oe ” fe ca

! | -gyantisitotta- “kat, mert szerinte a rendérség

ggg

oe

icsak arra sem figyelmeztette a tt- zet okidd négereket, hogy Ugyve geet fogadhatnak,

Az Uj Afrikai Koztarsasig egy | | mogattak a mozgalmat, de a meg-

: er 5 ax we jelenteknek legalabb fele teenag ni — ezt csak végtelentil egyligyi

volt — a. Morrison-fajta fiat ia | emberek taldlhattak ki. Ha segite- — dukeidkon felhaborodott flatal ' “ne a ,,faji egyensulyon”, még hagy- | jan! De nem segit, csak ront. Az oha-

\¥ ve all fenn, egyelére papiron,

nagyrészben templomban és. kis- |

‘réxtben bérténben, De azért ren- orok megeyi ilkolasin kiviil szor-

zalmas diplomaciai_ tevékenységet 7 is folytat. Elészér is: ot amerikai | cack — Mississippit, Eszak- 6S ‘Dp -Karolindt, Louisiandt és Geor- lat — kéveteli az Egyesiilt Alla- noktél, ahol a kéztarsasag letele-

edhetik. »Konzuldtusokat”

Ah egves reg afrikai_ kOztarsa- dgokban, s6t az ENSz-t6 jl az ap ‘Ortarsasdg »elismerését” kévete-

A, (Még nem ismerték el.) _

4 dolog annyira ostoba és ; sétet, : ey csak a rendé Grgyilkossag tra- “8didia vetett ra fenyt. De eza

fay figye Hmertst |

: A levilkott fender Hivisens

Emeka, annak nants

. tials exert. az AO eee ~ ura,

tatos an at me

s"-ként emiegetne be {eit polgari : é Og gg es

REE

tana Isten béké) je kévetkezik el a Fol.

elen, hogy ©Z az ‘lluzi6 esabité és az is hogy a szorongatott ember szeret ‘olban fisz6 szalmaszalak utén kapkod- éhatatlanul beleesiink néha eb- davarasba és olyan lehetGségeket jrunk ‘ba, amelyek csak elméletileg igérete- de gyakorlatilag majdnem lehetetlenek, Saj- ena kdrnyezet szuggesztidja, amitol csak ne- De néha tud. Es 1 yenkor radobbentink arra, hogy esak damitiuk 6n- i] optimistak vagyunk és a délibdbot téveszijik q valésaggal. Az amerikai-szov- kérdésében nem a délibab

eltiink is,

. Szovjet pontosan felmérte | eurdpal és szibérial hel yzetét, Elvégre nem sza- | bad feltenniink, hogy ott nincsenek okos, jozan, i tisztanlato emberek. Tudjak, hogy a csatldsaik tel- || jesen megbizhatatlanok, A népek mind, csak leg- feljebb kormanyaik kozt akad még egy-egy két siastavalsKOS, Legalabbis Ulbricht és Gomulka annak ldtszik, s a balkani sarokba internalt bol- se Zsivkov is, de ez geopolitikailag nem sza- mit ,£urépanak”. A tébbi csak hallgatva enge- delmeskedik, vagy nem is- -engedelmeskedik.,

: ‘Att. is tudja a Szoviet, hogy a ny ugatnémetek | é Kina kOzt ,,Vvan valami’. A kapcsolataik Gnmagukban is jjesztoen erések és még déntobbe valnak, ha a hiisz évre felajanlott Bt billie markas hitelkeretet Kina igénybe veszi, Azt is tudja a Szovjet, hogy. ezrével vannak Ki- re” naban német technikusok, az ,,ipari drmesterck”

rangjatol a ,tervez6 generalisok” képzettségéig.

“De tisztaban van a Szovjet azzal is, hogy a fegyverkezest verseny Amerikaval még a reményt

_tagjai |

embert. ~ Az eset még tovdbb folytatd- | g dott 2 birdsag elétt.. A néger | aie = ROU: kivételével ~~ 828° | korban, amely csak szexualis ran- g4sokban tudja kifejezni magat —

torvényteleniil” jart el és még

; | ményezte és valdsitotta meg ezt a | | mozgalmat, kiil6ndésen nagy rom minden becsiiletesen. gondolkad6 | és érzé ember szamara. Nem ,,a2 - | ifjusag ziillétt el, hanem csak egy S | része, egy térpe yil ilkos s fa ziillesztésben perverz kielégilest | cus. talal és rombolo.

ss | kévet.

A fekete gyilkosok

| jat fejezte

i- | vesquet,

enarchia | lejtdjére Iépett. | nyulszivii ‘@regeknek. hogy ki

irrealitassal] meg

is ténkretenné az orosz fogyaszté ‘életénck meg: javitasdéra. Ezt viszont ma mar nem csupan em-. beri, hanem politikai felkidltéjel is kéveteli. Tovabb is sorolhatnank mindazt, ami. miatt a Szovjet tulajdonképpen. kénytelen. lenne leépite- Ni a@ marnista rendszert. és. ‘@szintén kiegyezni” a kapitdlizmusal. De még sem fog, |

mert a ver

zetdi ezt nem tehetik.

galyapadhoz.

hanem |

all a

se, sth,

Vas

te safe

Ott téved meg az ember, amikor. a “szovietet egy észszeriien, a gyakorlati életcélok iranydban vezetett allamnak tekinti. ben pdartdiktatura van, amely képtelen kiszaba- dulni a marxista csapdabél, amelyben ideoldgiailag régen nem hisz ugvan, de amelvhez az uralkodé rezsim_ politikailag hozza van lancolva, mint a A diktétorok kétségbeesetten ra- gaszkodnak a hatalmukhoz, ahova nem valasztas, sulyos bels6 harcok utén keriiltek és ugyanilyen belsé harcok tithetik ki Gket a sakk- tablarél, Ezért — Brezsnyev és Koszigin egysze- rien nem egyezhetik ki Amerikaval.

his _komoly wkiegyezés” Gny gazdasdgi és politikal felhuzdsa, a tény-

lefegyverzés, a két- Németorszag egyesite- ~- olvyan mérhetetlentil messze Allnak a Brezsnvev-Koszigin kettés érdekel Amerika és a

Nem az! A ‘Szovijet-

kérdéseiben — a- vas-

szabadvilag érdekeitél, hogy abbél semmi lénye-

hadsereg,

litikai nek”, Ezért

taldn a l

kil ilkereskedel mi

litds. /

Béldy Béla |

-Miami-ben - Jim Morrison rock”

eld jadast rendezett, amelyen féleg 12-14 éves fiatalok vettek részt. | Mr. Morrison —— aki mellesleg re- mek lizletember is, mert 6 dollart fizettettek a gyerekekkel — a leg-

ocsmanyabb szexualis jeleneteket régténdzte a szinpadon.

lalkozhatik. | Az ,eseménynek” ‘6ridsi- viSSZ-

Olyano-— kat, amelyek leirasdra magyar lap

geset nem engedhetnek, anélkiil, akar a Part felt6r6é stréberei meg ne buktassak Oket. Egyszertien hidnyzik a belsé po- atmoszféra

| hangja lett, de ez a visszhang — |

kivételesen. mon Bh Morrison-félék el- |

len tamadt. A tisztesség vagya fel-

tort és egy Mike Levesque nevil |

a tisziesség védelmére. - £s ebben az egyiigytien primitiv

csoda tortént Miami-ben! Toébb,

i mint 30 ezeren gytiltek dssze Le- vesque hivasdra, hogy a ,Tisztes- | ség Seregszemléjén” nek. Az Amerikai Légio veteranjai

é kezetek is ta- | és a ktlénbéz6 fele | tetjesen

_szamdra idegen tanitdval tanittat-

résztvegye-

nyok és fiuk serege.

Ha Morr isont birésag elé allitot- tak és stlyosan megbiintették vol- ‘na, megkézelitden sem jelentene szamunkra annyi eZ a ‘tomegtiintetés. Mert ezen a4 | fel Ivonuldson nem mocskos hippik és yéenulo anarchista legények vet- tek részt, nem is felforgatas és ‘zill- Jesztés volt a cél, hanem az Ame- | rikaban egyre ritkuld tanusdgtétel az emberi Da. becstel enség ellen.

elégtételt, , mint

tisztesség mellett 65

Az, hogy egy fiatal diak kezde-

af

A _tisztességes”

i. Amerikaban QO at ag esség-vedelm en ist i.

kisebbség, amely |

pole eglokel |

Amerika hala | ki Nixon elnok, amikor iL ne Iben dicsérte meg 2 fiatal Le-

aki példat ‘mutatott ali lee |

17 éves didk gyitilést hirdetett meg

hogy akar 4

ahhoz, hogy pkiegyezhesse-

illuzid, amikor azt reméljiik, hogy Nixon dltalanos és tartés eredményt érhet el az elkdvet- kez6 targyaldsokon meg, ha elfogadné a Szovijet feltételeit, ami még_ iberdlis f6galamboknak is tilsok volna. Attol azonban tartani lehet, hogy Nixon a ga belpolitikai helyzetének megerdsitése érdeké- hen. egyes kérdésekben tGbbet enged, mint sza- badna. Ez azonban nem lenne ykiegyezés”, | ha- nem csak a problémak tereptarka befedése, hogy — ne latszanak. | A Szovjet és a szabadvilag kozti _ublegyezés- cSait akkor szAmithatunk, gydkeres személyi és rendszervaltozds kévetke- | -zik be. Ezt leginkabb Kina idézheti eld és. talan ez az a masik illuzid, amiben van valami om TOa- |

, Ez esak akkor térténhetnék

a ma--

ha a Szovjetben

‘kész,

(april 14-t6l 21-ig)

1742. ben Tessedik S

set ‘let tett Samuel ev 3 ngé kas. szocioldgus, gazd

Szervezd, ear eve),

¥

1813- ban s viiletett Bud: fan Szala ay Liszlé tor ténetirs, Aap publicista, (156 éye), “ee :

1864-ben sz Koszta Jozsef éye),

1866-ban megh alt Abbdzidban Markusovszky Lajos orvostanar, a

liletett Brasséban

magyar orvosi irodalom ultérdje, (76 éve). |

I914-ben RAkoson lezuhant Zsé- Ivi Aladar

PP Pe etree meri ad ibeczyeante seyyvettes sO magvar aviatikusok egyike,

~ > ; @ 2 ’ ; Yandeyvorsrnsk oo here RCDOSSMICTNONR, a le ae {.

oben meghall Budapesten

Lovik Karoly irdé, (54 éve).

_ Nixon elndk népszer lisége llan- ddan névekszik — jelenti a Gallup poll, Arra a kérdésre, hogy meg van-e elégedve azzal, ahogy Mr, Nixon vezeti az iigyeket”, janudr- ban 599%, februdrban 61% : clusban 65 felelt. nem-mel vdlaszoldk rél 9-re emelkedett, a vélemény nélkiilieké viszont 36-r6l 26-ra esékkent. A népszertiséei 6ramu-

—taté tehdt elére halad. Nem $Z.0-

katlan jelenség ez az Uj elndkneél,

igy volt ez Johnsonnal iS, aki veé-

giilis a népitélet alapjan nem mer- te vallalni az uj elnédkséget.

Ha azonban = arra

esenek megelégedve az uj elndk-

| kel és a véleményt nem nyilvani-

Bator kesdeményexés

AZ ‘ember sok ‘keserii_ esalddast kénytelen lenyelni a ,demokraci-

ak” = mtiké idésében, se

azert didits— oazisok is.

“llyen New York dllam térvény-

hovsednak bator kezdeményezése,

Az alséhaz mar el is fogadta és a | -szendtus most késziil elfogadni egy

térvényjavaslatot, amely megtiltja.

az iskoldsgyerekek pautdbuszoztar tasat. Me : : | Még a ‘marxista diktaturékban is

ritkan gondoltak ki egy ehhez ha- sonléan ostoba tervet, ami allite-— lag a ,faji egyensuly” helyrcdllita- abu- szoztatasa” ugyanis a faji egyen- suly on semmit sem valtoztat, leg- feljebb ront. Viszont a gyermekek

sara szolgdl. A kis iskoldsok

testi-lelki egészségére és tanulma-

| idegenbe erdszakolt gyerekek

a a eae a ‘

Kiemeini a 6- -8 éves gyermeket a szomszédsdgi iskolajabél, ahova re ggelenként

tott, belegvGmoészdlni egy buszba,

szokatlan kérnyezetben,

| tatlanul! rosszat tapasztalnak. A

| gyerekek kézt szokdsos civédiés — politikal hangsulyt kap, a tanulas nivoja ha- a szlilék agyonizgatjak — -magukat, hogy nem tértént-e va- lami baj, ha a ‘gyermekiik otpers cet is késik. | | A fajok keveredését nem le ehet semmiféle rendszabéllyal sem ki- erészakolni. Ez vagy 6nként ala- kul I vey mem alakul ki. De erre a

ROLL OLCEORO ADDL EERLLE SA EIREORSODIE OR EPLOLDLE LIOLEDLLIA LAU LELEELLERA AES EAS Ltdd OIE EAUIR MIELE

RLM RELA ROL MEET AAE RAID LEER EO EERE EMEA ARE ADE DED TIE DIOL Atlas “ene eA hyp igt t late deh tals tito PLL PEM LL tb Ely SBEEBDLEELERDODRERERDECERAEEIELE TELE

gyerme! Easier kisérletre” denképpen | ostoba- és. embertelen. | Emellett hol van az Alkotmany-ad- ta. segye éni i szabadsag_ joga’’? Hogy /

Es veszekedés régtén

nyatlik,

-felhasznalni we WTO

? nies Kise rlete

hasem szabad

nos,

nyi elomenetelére feltét! eniil kdros,

‘vidiman elsétalha- £ 7 nyugtalankodnak ft se meleg politikdja miatt. A kon-— Pe —zervalivok | a liberalisok konzervativnak. nem hissztik, hogy Nixon népszerti-

elvinni a varos masik végébe és ott

gyizidések yonalan,

tok szdzaléka dsszesen 35, az em ber. kénytelen, felvetni a kérdést,

hogy ez a kéthar mad—ey eyharmad

A poll- okban sokan ‘kételkednek | és nem minden alap nélkiil.

lan nem tévediink, ha a Gallup poll legijabb kiértékelé-

: fe Nem azért, mert a poll mond- van nak 2

, hanem mert a nép hangulata

oe valéban ezt fejezi ki. A népet so- | dsszetéveszteni a

pol itikusokkal, mert valami furcsa .

valasztok al. | tal megvalasztott politikus ésava. | laszté véleménye nem mindig azo- | F ulprighi et és McGovern-t | meg —

szenatornak, a politikai nézeteik | alapjan. De a szendtor urak nagyon | | : befolydsosak és szimos allast tud- | valasztéiknak és _ —megszamldlhatatlan dollarokat te- -relhetnek killénbéz6 kéziileti prog: | rammok révén a - keriil li leteikbe. oe

aritmetika alapjan, a

sohasem valasztottak volna

nak biztositani

Ni xonra 1 sem a politikai Allas. . fogla alasai miatt szavaztak a Ga Lo -jup poll szavazdi. De az 1968- “AS el nokvdlasztds Szav azdj ezt tették.

Es ezek a szavaz6k egyre inkabb Ni xOn Se

liberdlisnak tar

sége emelkedhetik a politikal meg- viszont. na gyon magasra szOkhet az ered nie nyek szerint, amelyeket elér, es

az altalanos egy etértés a mds

terminusra is megvdlassza elnék- [| nek. Az egyik a vietnémi haboru

_ tisztességes befejezése, a mdasodik a belsd anarchia erélyes megsziin-— —tetése. Oridsi feladatok, amelyek | még nem iclestidhetnek, Kia. Gal- | lup pol Iban. ]

7 Soka

festomiivész, (106° |

| bebdrténzések BS

nem eara sem kiley

haz zaterd hatdba,

és mdr-— igenl6en, A> szazaléka +

3 gondolunk, hogy azoknak szazaléka, akik nin-

| szedik, 1 | fakat is | Jentettt arény valéban népszertiséget je- | — lent-e, vagy csak 6 elndulatn eldle- |

get.

De ta- elfogadjuk |

—elemibb— - betartani,

[2 nia.

| 76 hasonio- _Vizhordasra”

hid g, ape

Ezért—

| ey sauda esetle Ce ob.

Foleg ket teriileten kell neki ko- _ —moly eredményt produkal nia, hogy

a Még. az ido s sem volt elég ehhez,

Albertiben tL

ar z doris eleji s

: ik a mun. | ‘foldmives fand- a Marcius 21-161 Aprilis

6 27-ig, telat minddssze. 38) napig — | tartott ez a rémuralom, mely a_ -régi polgdri rend helyébe Iépett,

ce S lea at t 0 fi he

iddztetések, King asok ¥ al.

8 azt kivégzések,

tottak fel.

Ahogy a kommunista. siipre- dék felszabadult a féld all, | jehetett t&bbé az ut-

n i ley y emlékez:

nek errdl elsé 1 : guk a direktérium tap sai: | ~~ Gyerlink a ruhdy al reg — nyomtak a revolvert a késdn

~~ Szegény ember vagy s ké- rem — préballa amaz jobb be-

ldtdsra birni ao marcona a kas

kat. ~~ Kuss, vetkOzz azonnal! =~ SogTisééeg! — tepte szdt a csendet a kétségbe esett kidltas, A hazak falal mégétl meghtizd- do emberek némin_ hallgattak, Tiizesik hasitott a sétéiségbe, A segélytkérG hang mexszakadt, Mohé kezek nytltak a féldén hever6é felé, cibaltak a viseltes ruhadarabokat, — Regge

lottat taldltak a jardan.., Azt hinne az ember, hogy

pyar lanyai megvetik

| | a kornyezd hazak eld-— | merészkedO lakoi meztelen has

NUSZ-SzZerZo Kole toka v alt, ma_ lennek meg

| ny ak

pereeseas sz s ee ‘Balint,

jet romantika,

Bes RRS szoina

rene ) LES ee tam alt tak a moszk- val egyetem villamos mérndki karan. KOlesen » poteskiivi bola tottak, a flatal asszony maga~ val hota esontszinii, egybe- | szabout, apro laneceal diszitett

menyasszonyi ruhdidt De nem aratott nagy sikert, a faluo ma- ae (OTOSZ —

ezek a borzalmas emlékek esak - a 8

a ,fehér terror’.

toll4bél_maradtak reank.

valasztépolgar ‘ainak | panaszat:

wm War -baveszett si aka. a par- .

kositds, mert amit elézé- nap el-

ul itetiink, azl mds napra mar kis

Mée éve filtetett | kitdrdelik, Amikor ee | rendérségen és. megtalaltak a tettest, masnapra- ! még a megmaradt fakat. is ki- on ‘| térdelték, A tettes nem Aatallot-_

a kél ae

ik oa

la a feljelentét megfenyegetni, Az egyik Korte uteai haz né-

varon, tébb Ossze, Hidba adnak

kommunistanak ailami-

helytikbe vidékral. le zat

csaldd kéltézik be. Az ségligyi kévetelménye

sequen

? napirenden kell OR bekél ézott videki

kord kényszerft ik 6k a kisiskolasok froszereit, a

elszedik najat,

csavargé, csaladokat.

ram ot

m atészalkai

motor ( She

‘gi f poli tila 65 turdlis eredinényeit,.

kiilddéttségeke

nivnak meg, mint le gutobb Ture fy

bee suaiein chars aki M

+ Sek

ai sebek “pyonyi | ;

tasahoz, és

réét. Ezért nem lehettink Heel | nek, legfeljeb

hogy bevaltj maid

poll hel Iyesebben tette veti fel a kérdést: Ki

inkabb az eisen- _howeri piatossde atjat valasztotta, | mint a nagy id6k merész hadvezé- | tang me

ine, | ge

Imeket | “vetltenek sie pedagogus sokat hoznak } : tanitéink nye vi 5 sdg

a a diakok cat ke szoviet pionir istakkal

nyiregyhazi Korte utca ony yees

szabalyait sem tudjake mert még a vizhor- _dashoz sincs edénylik. A vesze- [rc & | oan be a. rendérségnek szin- Vv ee was

. litések: .

gyeres “kel sorra nz lt: AliAk Caz arra. a | gyer ekeket.

a -_vilagbé- . ke eaveasacert vivott harcdt.

tS girdinak 2 BUS ihoaea ae rt

ma is fennallanak, hiszen most | olvasom a Keletmagyarorszig- 4 ban a

: Esztendére me- ske- lesz. » ebbil | a szép_ lany- ek kontyot. ké i hajat ae :

Mi lesz maid anyanyelve?

napj jai u n rabl szalltak meg ail

és [él hénapon a | _ stakoskodis

| hany helyiségében, paranyi_ ud- {

mint 40 gyermek.—

kel mar tiz esaldd ssctolbdott 6

eS ¢

oe Dae

§ aztan zuhantak a : — yegy, ketté, — hae mn gyorsabb fet a ‘szimo-

Nyfrmeggyesen edie ASSZO-

: hyoe at botoztak, Az altiszt sza-

; : egy ae A szimo- Sy -tompa: dobo- :

ec esen al ki slanyokat 4 | drasztikus szavakk: al illetik, de.

—ezeket a ryrészt

: | , a ben husz et) igany |

‘tartjak a

kommunizmus timaszanak, nem mj je meg

mint: vesztly Se én i a harang. oe

asszonyi vis az Is

Ge :

-bevonult | des az er

zre ed | nes : es a le kek y : viss sah |

alatt :

ablakabol | percek a

3z u levelez- Gall meket | alla el wed | 3