He

or uke! = «2 Awd

"on . . . . - . ot oe be Te _ -_—— oem ome . - = “a in s,s o'

us

a ot — Es ot

sac

r all

a

+ 7

ah 4, * = = . =r. oe lee ol

eet sires

eee re be

Se ee oe —. ee SS r= = i . . . .

ws .

i i | a

ee i ek 1 . _!

ar a Lat bia 7 1 re 7 = Feb e alt it . rr 7 rae - . i = - = I - “ . ‘a 1 i=

ae Ie ony _ Pape ee Pee ne — “TPG e-pongt PENS eae Le ne salar BLE CIB es ods oe

a zu

. Sivu 2

Tiistaina, tammik 7 p. — | Tuesday, Jan. 7, 1964

INOEPENDENT LABOR ORGAN: OF FINNISH CANADIANS

(LIBERTY) oo. «Established: Nov, 6, 1917

Rdltor: Ww. Eklund - _ Maneger: E. Suksl | Telephone: Office T4264 _.. ‘Saltoriai 874-4985- -

“Pebhished thrice weekly: ‘Tuesday, Thursdays atid Saturdays by Vapeus publishing ‘co. Lid. 100-102 Elm St. West, Sudbury, ‘Ontaria, Canada. Mailing sddress: Hox 69°

: Advertaing rates npon application, trenglations: fres- af charge.

Authorized as second class malt by the Post. Office Depariment, Ottawa, . ang for payment of posta ge in cash.

-— Sa ~ CANADIAN LANGUAGE PRESS

| TILAUSHINNAT l vk. $9.00. & ek. $t.05 | USA‘§58 . a ead ‘255 Sudmeasa:

VAPAUS |

“Asvk, $10.00 6: ak. Lv 10.50 € ki.

$6.26

Gana dass: 6.73

=n

a ‘Lupaava alku uudelle vuodelle |

Vuodenvaihteen poliittilvontoiset autisel, jobtavien valtiomies- dian limminhenkiset lervehdykset™ ja onnentoivotukset, sek eri: pud-

: Hita maailmas. saadut muut rauhanpuolustajia lamnuttaneet viegtit Salvat _jotakin on tentiva napeasi, 705 meliigan ihmMkunta pelastaa ydin-.

ibanwna . musiikkias jotka kasittavat, etta ~

niiden korvissa, astkuolemasta. Tasiasia nimittain on, ett niin Neuvestaliitala . kuin Vhdysvaltoillakin on 30 varastoissaan. ruitteva madris ydinaseita tu: holakseen ihmiskunnan kokonaan, Tast4 seuraa, ett sola voi joten- kin syttyd. joko- vahingossa tai tarkbituksellisesti, ja silloin Olisi asial-

” lisesti pubuen. kaikki hukassa,

Nuit viveji kirjoitettaessa Aperjantaina} ¢1 ale viel Kay¥tetta- vissamme. Nicn viilmeisinta endotusta alueellisten ‘Alistajen rauhan- omaista’ ratkaisua varten, mika sai alusta pilden tavattoman Suureh™”

. huomion osakseen.

Mutta iImeista on kuitenkin, etta ydinasekokeiden osittaista. kiel-

topaalosta senrannut “Moskovan henki” an luonul sellaisen rawhan-

tuhtoisen ilmeapiirin, etth nyt yoidian tadelia lehda eraila WSsia = $0-

- -edelleen Hieventimiseksi.

a

|

. Dbudenvudden

. Tassa mieless4 oli erittiin mieluisaa tukea Washing lonista. Lan: toosta ja Moskavasia vuoden -vaihtéess2 tulleita wutistietoja, missi- vastuunalaiset vaitiomiehet korestival mille kuin yhteisen sopituk-- sen mukaisesti, etti tind vuonna OM: otettava UUSHi askeleita rauhan- uSiiatt byviksi. eS.

Yaysvaltain pr esidentti Ly¥ndon: B ydhnsonilie | lehettamassdan tervehdyksessd Neurestosiion paaminisheri Nikita

|> Oska Hilma, Sylvan Lake. Alta.

| pna, 72 vuctta.

|

| mumma ja veor | tytén Murathonissa, Ont. Kuuleman

Pungilte ruden, vuoden bahja-

- Pimuksia rauhan vakrinnultamiseks: ja kansainvélisen anny Rsen 4

Frushtshev ja. presidentti Leanid Brezhnev Sanoivat: -

“Ke haluamme toivoa, et13 ens (tana) YuOTAA saavutelaan ef.

- . tisth suurempaa menestysla maailman avatnongelmien ratkaisussa ia

d + * i + a = - * ry | aie 1 © al ‘7 wi i i F ra * + = wt a - a 1 4 L. i = Z ‘ - Al a | | + # a ry

mentin, maitlemme valisten SURCeiden parantamisessd | Yhdysvaltgin | ja “Neuvostoliiton kansan omaksi eduksi ja madilmanrauhan Vakyine . - quttamiseksi.” | |

¥idvsvaltain "resident Johnson sanoi etts mem lamsi kuin. itakin an atomipommitubon pérlaally, fy etl Silla perusteella han Dt paattanyt, etla jolakin on lehtava raulin- asjan lujitlamisen hyvaksi nyt het, Silla Se asia et vai jaada odot-

puciestaan- civaltavansa,

| lamaan marraskuussa suoritettavia USA: 0 presidentinvaaleja.

Samassa #inenlajigsa vastasi padministeri Hrushtshevin sihkee- Se!n | myds Britannian padministeri Dou zlas- Home vihjaten voimak-

Kaikki timid oli katen sanottu,. erittain rohkaisevaa ja Tupaaves, uudelle vuodelle. lahdettiessa. .

CANADA MUKAAN ~.. Totta on, etti maailmanlaajuisen atomusadan palon vor bedi kohtalokkaaseen loppuunsa vain kaksi suurvallad, Neuvostoliitto. Siilé myts johiuu, ett’ imuri naiden maiden valisisl3 puhteista ja niiden haltitusten Kannarmasrillelyista riippuu ratkalse--

‘ vasti ranhanasian. edistys.

Mutha se ei tarkoila missaan tapauksessa sit etth toisila mai ja kansdkunniltla ei otis. muka asaa eka arpaa NaiSSa asi0is5i. . Padinvastain on asia! Kaikki mul, niin “keskisuuret kuin PIKKL-

—Hisatkin: voivat—viedi myonteisla Osaa aseistariisunnan saavultarni-

—em

I r

. . | . . ; . . . a - r - ee | L a - . I . - - . 1 - 8 - «

bomare-chjuksiin. 28 kappaletta ydinkirkii.

seksi ja kansaitivalisten kiistakysymysten sopimiseks) rughallisin kes-

"qin. Palauttakaamme vain mieleemme se tosiasia, etti pienen Suo-

men vaikutusvalta, ja merkitys kansainvalisessd politiikanteossa on mvt korkeampi ‘kuin milloinkaan ennmen nimenomaan Suomen Jinjoit- tumattemuuteen perustuvan aktiivisen rauhandhjelman perusleeila,

7 Meidgn ‘maallamme, Canadalia Oliss vielakin suurempia mahdol- lisuuksia’ vaikutlaa kansuinvalisen Yauhanasian hyviksi,

omaisi Yhdysvaituin naapurina, kuten Sugmi on omannul Neayasto. ..

TiHion naapurina, injoittiumatlomuusonjelman, joka pyrkisi maar tietoisesti -Kansainvdlisen jdnnityksen lieventimiseen ja hyvien nua- ‘purisuhteiden kehittamiseen kajkkien naapitimaiden keskea, mibin

. tahiad Ja Pyrkii Suamen wykyinen. ulkopalittinen ohielma.

Yalitetlavasti néin ei ole kuilerikaan usia Canadan kohdalla. Vuo- den varhteessa kerraottiin, etta Canadan kansan selvasti ilmuisemasla kieltajisesti Kannasta huolimatta, North Dayn ldhettyville oli liotu Liittohallituksen ahjel- maan iuulyo Honest John ohjusten ja erditlen lentovoimayksikkéjen. vafustaminen ydinkdrjilld, Mulla siti tietd kulkien ei rauhanasiaa autets, elka se asia, muuksi muti. huolimaltta Jainkaan Sita pminka-. laisia meriselityksia, annetaan. ae a :

Ainga keind kansainvilisen jannityksen lieventimiseksi elti pysayletiin ensin varustelukilpailun kiibtyminen ja sitten teh-

On sé,

= addin sapimuksia, joiden panjatla varustelua “vahennetaan, kunnes

| paast#an yieiseen ja --phmiskunnan cnemmisté haluaa ja toivog, « ~ . Ydinaseidén rauhaaminen tanadaitaisten asevoimien kaden utotlere

Laydelliseen aseistariisunlasopi mukseen, mila

wile au olkoankin, etta nijta ‘otetaan Washingtoniin paimostuksesta ja ~ vaatimuksesta, lahtad varustelukilpailun tehostamiseen ju laajentami-

keen: Jd. edustaa sits Canadan ja koke inmiskunnan atujen hannalla: tuomittayaa ohjelmaa. |

- TaHa pobjalta. katspen On siis toivottava, ott - liittohaliltus Su hgisi mahdollisimman nopeassa tempossa . atta ydinaseita ei kerin | kaikkiaan haluts Canadan Maun Kamarajla ezkd canadaiaisile asevGi- “mifle. . . . Yain siten menetelten : -kutultaisiin Canadan edusglajain rauhan- lahtoisia poheita kansainvalisissé konferensseissa miss4 keskustellaan _ asetstariisunnasta ja rauhonasigists yleensa. ©

Canadan, kuten kaikkien muidenkin maiden (ulisi osallistua ¥I-

raliaeati yleiemaailmalliseen SUUrponnisteluun rauhdnasian edistami- sexsi kansainvilisen ilmapiirin edelieen parantamigeksi ja uusien su- Pimusten tekemiseks: yleiita ja taydellista aseistarifsuniaa kohti, Sen vihempi ei rhiti# jo ssksi sil vaativat Hukasti kaka? hyvantabtoisel

- ja vastuuntuntoiset canadalaiset, meidén lehtemme mukaanlukien,

Cats]

Kaasti, etta Britannia pyrkit idan ja lananen valisten suhleiden paral: . | lamiseen. : °

= I jos Canady ° | 3 dinjesty Pee, iy Uv ail pany Bers

son On Jat uvistt Ly sp lyailisyys, | ee ‘ivakyyy ttamien

oil on dalkuva fyollisyys, Raikes: ;

un luinen hydlyy,

; kalat ovgl passeet

_ kikille

“SYNTYMA- PAIVIA

Ms MM ap

“7 Fy al

ee pantie Pa Sete ie

Toplitz-Jarv], Aitkee syvyyksiin:. si Oranieburgin keskitysteirissd ‘dehtyja viaTid Punanseteleita, yh- li vaarid dallarinseteleita ja SS- mies Otto Skorzenyn Kielin Lai- vastoeasemalla kehittamiin veden: alaisen “Ihmeraketeihin" itty.

_ ¥ik “aorteita”’, kertoo entinen nat- si, Obersturmbpann(threr Wilhelm Hoeil! dskettain ilmestyneessa linsisaksalaigessa Spiegel-lehdes- sii. SS-nuies Hoeit] tuli kauluisak- si Nirnberyin sotasyy¥llsoikeu- donkaynnisss antamasiaan lau- sumgdista, jossa han kertor Adal | Eichmanin kerskunonasta = Juuta- laismurbilba.

faylli perjantaina, Fm UEN a paivani $1 yvodtta, ' Tyyne Jarvi, RRA Port Arthur. Ont., 1yt1a3 tandiin, fammikuun 7 Dn “80 virothay - Aat Koiyula, Long Lake, .Ont.. taythaa keskiviikkona, tami Maan i Kalle Kanppinen, Nairn Centre tay ttaa torstaina, tumimikuun ey pra WW vuadla, | Jalniar Nykinen, Ont, tayltaa lauantaina, l1 pna 74 vuotta. | | Yhdymme sukulaisten ja vain onnentoivotuksiin. . )

Garson Mine. tammmik,

tuita

. itivailan viranomaiset ovat kuku- neen syksyo.aikana suor ittaneet tut. yey ‘I kimuksia Toplitz-jirven “aarteiden”

lovtamiseksi: ‘Toistaiseksi on nii-

Teidan | ia. ‘meidn | den lutkimusten ae evenly -_ ko tiverdjal {3 . & |) val Vaarla punanseteleila Ssisaliava

Dakkaus. Monet yksiiyiset etsijat

‘| oval ennen viranomaigia sukelleileet

oo thhdon glppijarveen samoin ‘“aartej-

Timmins. — Paikkakunnan pitki- | den" elsinnassd, pari on Saanuat sur-

aikaiget asukkaat Aino ja Otte Kor- | mansakin tallaisessa yrityksessa. It-

kuin ial istalie. Seplityisien huhujen mukaan jar-

: Heista on tuilut isovanhemumal cli-| veer olisi patsi-Saksan .romahtami:

_ Heidin miniinsa | sen gikoihin katketty ma. jJuulalais-

Sill wucden vutden lihjan lervean likavarikeinne sta koostunut - kulta- aU E:

i mikaan bytli eli myiskin sille kau-| - 7 “ALPPILINNOITUS”

O.1,— Hoett! kertoo

SS-mies Wilhelm

. Spiegel hazstatletussa jentavien nat: al pptlinnoiluspelon ‘ alppilinnoitus “suunnielmas | maarin, ettd se vaikutti heidan ete- _idean ish, Hoet)) sunoo, ol) Ti- | nemissuuntaansa.

ten

| lin S$§-johlaje Hofer, joka oli esit- itiinyt aatteen edelleen Martin Bor- Stranille ja Heinrich Hinrmlerille,

Kirjeita |

“Vastustaa palxankerotuksia :

’ pilinnake.keskelle Eurooppaa muun ' Suksan jo sérruttua, kerdti” sinne’ koko natsieliitt! ja sinlth kasin neu- | votelli valloitfajien. kKanssa. Hoferin Survutidmmeko jatkurille patkans ajuliksena oli myyda Ap Ti hnnoitus | torolaksillu yhedaen Aeeinvelnnin. fot miilid tarkeibe tau’ Tittyali ne oval lis ttly kot niille

liisty Hinnasta. Ifoett! upailee, atta Uidfer oll uskonut taman ajehrkser Tavis Geebbelsille. Tuiindn ansiote jenee, eli Hinsilehdista — saksa- lagen pYOparantun vaikutuksesta |

— ylinrviol linnoituksen merkityk- sen. Joka tapauksessa, Hoctt! sa Suksan’ salaisen

(volioinien, Vvankiikslen Jao lnkumiaea on | jo. melkein ¥Ota Seurh kuin nmikcenkin, Is DQ hudiimwaita edynkus HTL RSet oval hoo, alimme me. Vili” sande ate fourth | 45s tones tyedinen Kkuiket Kuv- fuuden Jisaksi kivsimaan sia mis- thle” re: kockeat |

iva huomalessamine,etti lannessa lticcdettiin alppilinnoiuksesta pialjan | eneniman kuin me tesimme.

. palkiat Vaikubtavul kKaikkien : lavarai- | BAD AUSSEE KESKUKSENA

' denkin hintoihin.

_ viimeisen a vucden WAIL AL yO | 1aisten: | Kertalsesti. Harpeed Ovid wOksseel puoletla, visal- TENOR Sarge ji rukennustaerpeet ovat . 0 Rad iaker lista nee. Yhodysvaliat Ja: awa pystd heel Ruin Ras Gliveraio

; mutkul ciuneet svsavksen kouerdbia - auniselic. Madkaisvdeste pyrkit led _ lisualeen. karsip huatmaltayasti Kun wekomailta

joitetaan,

1 laksst, . a. Wd yowulhiyisoerl. Waa aa. Ta. main teoliisutnstuotleitamme

T odel lisuindessa of alppilinnoitus

Waka lehdissdkir: ir.

lwovaen Ona tavaroiden musevat tvipalkkejen edela. niin! Hi Si1b -KoLteonaan vod borlistys. Esimerkikst- jos olimme vatokeibian |

Kilil, AKadnlaista | salilaatiste .maa. Bad Ausseen valitseminen

Suu ete

sin sathumanvariishi. Paikkakunnal- “Va oli tosin useiden S3-johtajien Yk- “siLyishuyiloiti, mull ia terin. si- juinen Kaltentriunner valitsi. kan -omien

4-..5° Puy kia

palkat avi Samia tow

NOWUsReEE eqd ez

Sns 9 palkat’ HOUSE TH, hipaa t,

Ovut korkeat

felfy, eu Kaltenbrinevilla alisi al-

Viviiskini Osallaiiunt al. Molemimat upseevil, diplomaattt, SS-virkailijad ja tnuut vaelsivat que Vt Bad Ausseehen ARalbenhrunaerii -tupaamain. — koskag tiedetUiin, ella | hanst Sieh Burailen (apasr. Aaikki tapabtui = Ibavallalwisen ; Hott kertou.

Ulkomuan Kup} Time tuodut oladvarat ovat halvemipia. , ([USAcss¢ oon korkeumpa. pulkisa- mutta ore ofemime sill berks

crc

y IMEINE ba KGMENTO.

My AIRE — VUODE UlKG- | _

Emme myiskaan pysly

Kolmaonen vallakunnaon yiimet-

hinnk api pelkekaa - miehikuwitasta, Hoetth . put-- Idean ympirilla ef ollut -min- -vedenalaisten 1

-kia. On livsin perusteetionmiasli vie

BOONE STL eben puperil —brunnerin’ Kiskyst? helmikusn to , Pulla 45, han vaillas, Ulkomaihin suunnalun vakeiluteiminnan pial:

mailic, 320d inti.an Gmat tedlisguy:.

den mist: aul rakenlaval lehoilaslai- toksigan wtkomaille,

AMinun KisniyKSUNI pertsteelhe nli-

lle vokykeviaidte taettellixech t¥i}]-

asyeteen. Sodan jalkiverostn,

LETS

i meiHa. eli pik kusopimukset jal Ain- ;

“tO pen | a CN VSS

: kuvasti ‘bin,

Saigqnaately olunme puljon aS Essr, NYT oon ote. MASSE korkeapulkntlised, folk jat- myrkival ylempiin palkkot- |

jolene poeledivaesti” Redonda

7 Val meidan vaha osaislen ‘asenia.

| teen,

—Tedllisunu-, nouseval,

pyrkii inet

Malaise lo farpeided ,

iydilémyys lisdiiniyy ja verot ke-

hoaval. Kuitenkaaun Kusgaa ef) nayti tiedavinn mitt peti? lehda. ei) encm- pi tvdldiset kuin omistava Juakka naam, .KRalkki pyrkii hudehtimaun ainousdaant yksiffeduistian. Kukaan “i huolehd) koko kansun edusta

lkuten teboain sossalistisiesa maissa,

; joissa Mnnat ja yaipulkut Lusoite- i _|ryhma:

= "

tacit. |. — iB.

| fuksaee"..

Kirjeilten laheitajat voiyai kayi- 00 or mblmerkkiz. Heidarn tulee kniienkin anlaa inimitokseile: ai- . kean nimersi ju wsallicensa, Tal- sulla tobmiivs pila ne «#hdolio- -masii omann Utlonuan, Kirkelia ch pulsutela diman, elle kirjeen mukana ale twill postimerkkla,. Nimetiomia® kirjella ei juikalsta Mivaanm LapUeSessa. = ltajpitelun tlinn vuekst Wahan onaslonn ainlul kirject @lyal salil olla Za eh qidle rn pei,

ilathaa Vapaus

nen komentepaikka, oli vitode , Tarkemmin sundiiuna vuotcen pull.

o> has:

| Kokenaisundessaan

| Rultaea -

| ¥elicin,’ Taisen yvuoden = eriiisss

| Amerikkain,

Kallentrunnerin olinsijut rie

ilteutuneiile mahdelisimiman kal j linnoiiuksessa Olijat ollsi

| |

TAPAS] ALLEN DULLESIN

Omista tekemisistiiin Hoettl ker- too, etth hin jo vuodesta 194) oli

| korketuksissa Vatikaaniin. Hin au- ella kosketuksen: rakentaa rauka

laa ¥Mmmarlaa, turkoituksena ali lansivalhojen kanssa. Hoett] viittas joutuneensa pian timian jdlkeen cpasucsioon ja pausseensa entisiin wsemiinsa vasta Heydriehin Xuele- man jilkeen Kaltenbrunnerin lhei- send tuttavana, TaUGin hin’ oli uu- delleen pyrkinyt yhteyksiin lannen

kanssa ja lavannut mm. USA:n sa-.

laigen palvelun-paallikon Alten Dul- lesin Geneyvessi.

‘THA tapaamista varten oli Hoeltl jarjestinyt tunnetun ilgvaltalaisen sasialidemokraattisen Karl Se@itzin tilapaisen vapauttami- sen Keskitysleirista. Seitz toimi yh- eydessa valiltajand, Dulesin kans ia kaymiensié keskustelujen aikana Hoett] huomasi lannen: yliarvicivan “alppilinnaitusla” Ja sal ajatuksen ven omyyoisest’ - mahdellisimman suliisla mydnnytyksists,

AMERIKKALAISET PELKASIVAT

Amerikkalaiset olivat kuitenkin Hoettl kertoo, tehneet selvaksi, et- lei mitaan allut enda pelastettayvis-

$a. Ainow tehtdva.oli tukea englan-

tilaisamerikkalaisia pyrkimyksia jg estad: kommunistien ‘TaSe Minen yaitaan,

Amerikkalaiset . elivat vallassu

kuitenkin Sue

Punssarikenraiali Patten osallistul Sveitsissa alppilin- noitusta koskevjin salaisiin neuval- leluihin, joissa oli mukana mm,

‘Ajutus oli luoada valloittamaten -alp- [Sveitsin armeian ylipaalikké ken-

raah Guisan: Hoettl arvelee nittou- | tuneiden_ suunnitelleen godin pellumisty liittatutuneiden “yleis paalokselld sen jiikeen, kun muu: Ogi Saksia oOlisi miehitetty.. Alppi- . yujistet tut SSMS, OT vaslaon kavdaan : palit: itoimiin, joihin HOS Naapurl- villa, mm. Sveiisi, asallistuisivat. Amerikkilaisten pelkoa seliitia: se etler Heilld olket atppisotaan: keu- Hilbaya JOUKKOyA-

tHMETAKE? TEJA:

‘SEW VORKIN

‘palvelua virkamichet hammistyne ;

alp- a nMlinnoltuksen keskukseks! Ol; tay :

kat “i. ) Felabet

Toplitz-jarvesta tiesi silloin tus. ; kin aingakaan ihminen, Hocttl gal: | Bicliin sijoile tia laivastouse--| lukuunéllamaita. “Lhmeraket-

lign” . kokeijua suoriteitin pimil-

polittikon

| tien

"ySkorzenyn ‘ “hmeraketit”. | Toplitz-jarven pohjassa _

mikrofilmien " clevan yh tallaila. Ne ovat Hoettlin tietimin mukaan haudattyina jonnekin Berliinin -1i- heisyyteen, alueella joka on nyt Saksan Demokraattisen tasavallan hallussa. Hoett] sanoc tietivinsi niiden sijaintipagikan suunnilleen

(den ungefahren Ort") ja pyyta- Uimaisemaan sen.

neensa Katkijae | hanelle, Schellenberg meni kuiten.- kin Khautaan Hmaijsematla ‘salaisuaut- isan, vaittia Hoettl. | 4 Hoelti kertoo myis eurooppalais- ten taideaarteiden Bad Ausseehen. Nuden mydhem- mast’ kohtalosia han et puhu. Adolf Fichmannin ilmestymigen Bad Aus seehen Hoelt] vabyistaa, mutta et gie varma, oliko Eichmannilla 12l- ‘Oin mikkangan “autoja tiynnd am-

muksia’: Jeetalaisilta takavarikoi-

lujen aryoesinenlén mahddllisesta sijainnista Toplitzjarven syvyyksis- 52 Ran el “myGsk#an sano ticlavansa mitgan. -

Toplitz-jirven moninaisia aar- fetia ovat. Hoelilin mukaan, etsi-

neet vililtémieli sedan jalkeen

eri sunrvallat. Vksilyisid edsijela, - entisid natseja, jotha ovat ilse ol- leet kitkenndss’ mukana, lienee myos vuesien varrella pistiytynyt jarvella. tulkimuksissaan. Mahdal- fisest on “aarteita” jo ennittanyt mille = markkiaoilla, yhia mab- ‘dollista on, etty itdvallalaisen alp- | Pilarven syvanhoissa on edelleen- kin monelia davalla arvokasta mae teriaalia.

TOPLIT#-J ARVEN LOYDOT _ Havallan sisdministerién joulu- > koun puglivalisss anlaman iSmortuk: | ‘sen mukaan on Toplitz- jarvesti ¥il me .svksynd toimecnpanlujen ope- raaglisiden aikani Hostel 12 via- renneitiy ja puntia sisallavaa kirs- tua, 2 kirstullista paimolaattoja, nu- merointilaitteita Vi. painatukseen diittyvad. seka Kiclin lalvastoaseman | ! tulkinwslabor atoriolaitleita: raket-: poltteainesailigith® laukaisu- jailleitu. rijaltidyskapseleita; anten-. nindsid ja ammusten karkia. Jdr- lveen upeletuiksi epaillyisti asiakir- joista el sen sijuan ole Sadlu m- itian selville. Lanmssaksalaisen sikakaustebii Ste. nin joku vuosi sillen toimeen-

"panemion etsintojen yhieydessa aa:

ee ee —m

Hiimaraihenkii

tain juuri Taplitz-jarvella, Laivasto- | ikkeellé oe

qseman: padtehtavana oli er aisten | | rekellien kehillimi- | ‘nen. Naihin suunnitelmiin suhtau- : ‘ duitiin | lt. $8 Obersturmbannflhrer Olle

hyvin-vakuvusli, Muistan,

skorgeny, OL vudrenvarmasti Wie

kuulainut siti. ots nails raketeil-: ‘Ta voituisiin ampua New Yorkin su-

pai (kelfusveqeista = Kirsin, aaj- - . . . : -= Lom | . st “1 4 a = 4 - a! ‘ sytldnsuhteidertsa™. ta) Y28 Men. ena ne ol M Gea ikavasti

oofottavaa solifalhsta suunmtlelia, -

dnt kamentdpaikkansa Bad Aussecs:

| GESTAPON | IUUTALAISAARTEET

Lil .

jnittuival yhiecn makuuhyoneeseen, |

.jolfa = ali- sita sanetlin s¢ Ohi nimittain wsikay- prinss! Hohenlohen |

“Aavetaksr, Semin ollud

| navettana, Stella tapahtuivat. kaik-

kji- -vallioteost. Oli kenttipuhelin muti: eb odes. Kijonluspoytaa tI urkistokaappia.

Vreraillpat jakciuleivat kuhtoen r¥yhmaan, Elocitl kerio. Ensimmat- nen rynma saa jo Var Nisessa viiheessa paikalle, koska Aussee vuovikatilassa Sijaiten larjosi sno- jin -pommeja vastean. Toinen ryh- mia jii “linnoitukseen" saavutloaan

Kalténbrunenria tapaamaan. je pou.

dutliaan ‘siola

miu ket. : ITA-EVROUPAN QUISLINGIT

muyis -kalmas eM: Naita

tilinteen . viNitlE.

| Main bdies- faq uraend Linas Kagkkots- Europa Hranttipallitusten edustajal. olivat Unkarin, Hoemunian, Bulga- rian, Kroslian ja Slovakian lial miiden, jotka ittoutunest: alivat jo vallunneet, Nima henki lit saapuivyat Bad Aussechen sen tu kia, elt Saksan wlkeministerté olt nimittang! tei Ginter Albenbusgin ngiden hallitusten uskotuksi neie- holesi. maint olivat ‘varoslauhaneed pa- koa varlen ja etl heilli oli mys mukinaan. Lihes kaikki heist® pelusiuivat. muoualle. Esi- merkkink Lootll mainitsee kroatin- laisen Ustaseha johtajan Ante J'a- joka ensin -siirlyi Kirn- leniin [tivallassa ja cli siclli kako- Honassa. Myohemmin Pavelic ‘siirty! Etcti-

1

Hoettl Kertoe, etta viineksi.

Pr tvinen = e@lubeone. ©

|

[foettl. shoo

proteskilta kuin aykviain

Luinktiakin,

may mater t Lawl

st

PAPERIT JA

Hoch kieltia, etth Toplitz-jarves- sii Olisit upatetluna- darkelta nats uslukirioja.’ Raikki turvallisuuspal- hivitetiiin Kallen:

hkko Seheilenbert an ersiden itse-

“Gita ksesla

Moskova. — Ghanalaisen- ‘opiskallt. ° jan Edmund Asare Adden ruumiin-

ielnel lisesi LOISUNNeSs- todetaan | Addan = kuoleman syyksi “kylmn | ¥atkulus alkoholihumatan tilassa *.

kerabntyneen |.

! luudiluissa oikenslaake. -

=aicu

CHE ae Tet a aa i: Cin |

Lod ene

Maailman suarln ‘ketolatlines yhtyma, englantilainen-ECI on -{f- mélttanut. oleyansa valinls - magn Neavostelilitoon kemian teallguuden tehtaita teknillisine Hetolneen “paketisaa’, ‘Kauppa- newvattelut ovat jo Kaynndised Ar. vovaltainen -neuvastolittolainen valtuuskunta on allat jo useita paivad Englannissa titustuen THEY . hn tuotantolaitoksiin, - IC] on toimitianut ennenkin ‘kemiallisia’ kehtaila Neuvostolilttoon, mutta Be on itse harloittanut paiiasiacss vain patentilen Ja lisenssien ym, teknillisen tietouden myynotla jo valvontaa antaen englantilaisitle alaurakeitsijayhtidille . varsinais- ten tehdaskoneistelen sopimuk- set) feon ja valmistamisen. - [Cc] nidutiaa = =6oatdessa = tilandeessa_. myyntipolititkkaansa ja ottaa ttre vastdtakseen myis konetolmitul- «lista. Vartsinaisina rakentajina toj- nh ¢deHeemkin hudmatiava mii- ‘7h alaurakoitsijayhtioia. Tehdas- kauppojen hella peuvotellaan my as pitkiaikalsista luotoista: tg ye anmin kanssa. - imoituksen Ict: n suuristy Aaup panepyotieluista ja uudesta myy¥nti- - poliliikasta esitti yhtyman presi- I dentt] ‘N. S.-Cambers, Cin yohla- jat ja vanhemmat tekmilliset asian- luntijat oval jo tavanneet Enelan- nissa alevan -neuvostovaltuuskui: nan. Tata valluuskunlaa johtaa Neu- yostéliiton wkomaankauppaminis- terion valuuttadsaston paaiikks V.' toista. Millaisiin stimMmiin kanpat ls. ‘Alkhimoy ja mukana oval mm..} nousevat, ai Neuvosicliiton konetuontijarjestén cen arvellaan, elth ne ‘ovat _| Teshmachimportin johtaja V. A. ‘sangen suuria” |

El ‘MUSTA VAAN HURMAAVA MERI

MUSTA MERI on nimensi vueksi | timieslijtot toimittivyat lepekotiin apna vaikuttanut jollain tavoin syn-| erilaisia tarvikkeila Kuten valaisl- alia muunisisesta maineeslaan, mia, huonekaluja, keittidkalustoa j, huolimiatia. Olen usein ihmeteliyt, Ine, Kansainvilinen lehtimiestalo —

kin johtaja MM, .N. Sveshnikoy. Val- iuuskynta © tuotantalaite The Billinghamisésa ia tuuskunta oli lasna neyvostoliitta- lais englantilaisen __ jarjestimisgi. lounastitaisuudesss, mihin- osallistui myis a Suurten englantilaisten koncteal }i- suusyhtiaiden edustajaa.

. TOEynymi perustea imoituksen-

lemaan unsid suurkaupppja Neuvos- talitten. kamssa. Englantilaiset ali- hankkijayhtiat “ovat

_| ea. asettuu’ neuvettelujen ja Kaup- “Foathtmien johtoon. Lukuisiert ’ h- tliiden. eriflistoiniitukset saadaan tilen nivelletiya yhieen, Techarish- importin “ johtaja. Kleéntzov ‘on: ‘i}- molitanut oclevansa tyytyvilitten englantilaistén jurjestelyyn ja juu- | teen myyntipolitiikkaan, miki sopii entisté parémmin Neuvostoliiton -suunnitelmitn: ja .on OmMigan joudut-

ry a

nisla, Kusitt#vdt lannsite., lekokuitutehtaita. tren _ Neuvostoliittolaisen nan odotetaan jaavan Englantiiht Wie li muutamakst .paiyaksi- ncuvoitele- Maan erikotsesti pitkdaikaisista luo-

‘miksi sild sanolagn mustaksi vaik- | Mezdunaraden - Gom tia Zuraonlist- -

j kei se silta vartkuta, | je.— on aykyaikainen, tyylikas, kay- . Vietthessdni menneend kesind | tanndllinen ja_ kaunis rakenmus ai- vuIMOT Kanssa kaksikymmenta lo-; van Muslan meéren rannalla, THOU lmapiivda Mustan-meren rannalla|14 kmmn paissd Yarnan’ kaupungista | Yalnan ja Kultarannikon valimaitia, | ja kolmisen’ kilometrin elaisyydella gain kuulla nimen synnysta. Bulga- | suomaiaisillekin turjsteille jo hyvin rilainen fulkija Mladimir Topents-/ lunnetusta Kultahiekka —— Slatnite lharov selittaa teoksessaan Ei mus- | Pjassazi-— kylpylasta, tu van hurmaava meri’, ella kaw- | “Aaisessa - muinaisuudessa kaikkea j ren rantaarr hain 20 metria, vierai- tuntematonta sanottiin synkaksi ja! den kiytettivissd on ihana kvartsi- musiaksi,. Vahhoissa kasikirjoituk | hiekkaranla jo lammin,. vaalean ai- 5issu Duhutnan Aksinas- mierests, ty-

acsti tuntemaionta mera, jonka ylij kekkaistutukset ja viinirypaletar- '@: Kkukaan olljut vield koskaan pur: ‘hat, juista. SUUYIN Osa on yksityvisia jehlinul, Sana ‘uksines” on persia- | sunnuntaipalstaviljelyksii. -

laisen. akshaena sanan * tumman™,: - Onhan selvaa, etta kesilomaansa

‘Lausunnon on allekirjoitlanut nelia. Muunngs. Persialaisille karavaaneil, | viettiivat rentoutuvat Ja Ovat mah-

Jikeuslazkelieleen erikoistuntijau. Addo tavattiin Kuolleena Hsuimal: : ‘omaltia sewdulla-Moskovan lahistal: :

Wa . Huumissa Be: havaljita vakivallan

-orkeen gal bisttti

erkkeia. Terveydenhoiloministerian iimat- MUR CUM navankseen kaksi ehanalsisia laake lieleen ylicppilasta, Tapausta on kaytetty byvaksi vilan lielsomiseksi

i shanalaisten. yhoppilaiden keskuw- ! Se$52

desse ja tuntematlomal henkilal '

i ovat Kulsancet cthanalaisia yleppi- ‘la a | Initia Moskovaun tmuigtikin Kaitpin: i min liitloon kuuluvien Kanssa Kan-| manda todellisen

| peista vdithien, elta tihanan suur- ‘Wahetysto jakaisé joululahjaja. Lahe-

Pintaisten huhvjen mukaan yvalmis- | t¥sié enempsa kuin osakuntakaan lanut oo wnikrefilmit. Girkeimmists | eivil He kulsua lahetlaneet eika 1i-.

i astakivpoista. Hoch arvelee naiden hetysté jakanul imitian joululahjosa. ;

oi; aikoinaan ylitse- | doHtisimman paljon hiekkarannallis, piiisematin, tvly ju toyked. Vanha | varsinkin kun Jimpdtila on 36—40 ‘ja ¥Vaarsd mint “Musta’ oan shilynyt | astetta Varjyossa ja Vesi rai asléeen ‘ todisteena milinaiskansojen suhtau-'

| turmisesta tahan mereen, joka lodel- | ‘ lisumdessa on mith viehstlvin, au-* mans yhtamittaisessa inkosin ja KirEasvelisin. i paisteessa. niin Kun se toive muout- | Lomamme vietimme Kansainvali-* tua tosiasiaksi, ' Sen Lehtimiestiten (07) lehtimias- vimmassa Helteesss helpasti afatuk- |-kodissa. Vuonna 1956 kansainvali-:sella, etti sadekin yoisi olla aika

lehtimieskonferenssigsa Hel- > mukava. asia. Ja- meidan kohdal-

“le lama: meri

lomaitijan tolve an saada viettaa Id-

jo tutustunut. Clin

kauppa kamarm

parisataa

sa mukaan erikoisen-elimen -hoite-.

Ne kemialliset tuotantolaitokset, joita Newvastoliitte ostaa Enfglan- uennen- jz tekokumi-, polyteni-, téryleni. ym.

viela tiedetS, miutfa

Klentzoy sek ulkoinaankauppapar

Wiltonissa. “NWeuvostolittolainen val- |

" jlmaittaneet-_ a lyytyvaisyytensi sen johdosta,- atti .

tamgan ja lisdamdan kauppaa Ens-

vaituuskuon:

Lehtimieskodista on Mustan.me- -

nivihted: kristallinkirkas. ja terveel- : | iysta. ja @pavieraanvaralsests. Talia | lisen ‘jodipitéinen: Musta mert. Alu. sundnnaily midriteltiin kuvannolli-|etta ympardivit Kautniit varikkast °

paikkeilla, mutta vaikka jokaisen - qurIn¢oOn-.

Jaikittelee paahta- |

singisss hyvaksyttiin paalos raken- | lamme tuokin toive fatcutul mits .

Mustalle merelie yhieisvoi-. sopivimmin ja upeimmin, Sainime suinvalinen sanomalehtimiesten le-| niytelman. Mutta kuten ainakin l.pokali. Asia sai vahvistuksen. O1Jn | haltijattaren lanjana rajuilma alkoi lV kongressissa Bnkarestissa ‘v- ‘wigta iHalla. Sillain oli meri tadet-

| 1958 ja talo valmistul vuonna 195%. ‘ta musta, yesi Kiisi pyorteina valta-

'Varsinkin Sosialististen maiden leh | atk. 4 534,

Vapauden kantan-

Tk nis Lam me miclipiteen, cH soésivistinen mii

1

PAIVAN PAKINA

~ Laatikon pohjalta esiintulleita.

. “Yuden vaihteer aikana tuli tebe. tly ksi jonkinlainen SHLPSLVOUS tyt- poydaila jus ser ‘laatikaissa. Sing yhteydessaé luli - seliitluksi erhita -yksityiskirjeilé, - jolka Wunhain pahan favin mukaan sau-

lalous eC] val edishtia etka menestya

— sili Ihmisia~

“farmarit ‘ovat yksilollisii ian “vain yksityisamistuk-

mys | seen perustuva maunviljely vaj tuot- ovat! laa tuloksia..TANd pohjalia hin il-

maisee kisityskannan, etti Va pau:

meet odoitas vastausta siksi Kin on dessa an aonettu harhauttaya kuya

muka niin kifretta, lucnleiset kirjeel saavat pada odat- Lanean gikns oatollisempiaa.

lecn, ctta milahan alist. jos anne

» Nil kirjeita jukiessa Luli inl On aikaisemmin vastatuksi.

Wisin oo niidcn desk minkalaisista asicist: lukijil lehtt- enime toimitlatitle kirjaitlival.

Kaikkien vadrinkdsitysten vilita-

miseksi lieriee sy¥y¥t alleviivata se,

eftii naila edessialevia kirjerla ef aie turkiotus kasitella siind micles- 34, ell. ne maka heijastaisivel luki- jnkunnan kiisityksid yleensa. Mitaan vleisé kansandineslysta: cli, gallup- lutkimusta kun ei oje tehty, niin ne on esitellavii vain yksiliiden kirijei- ni joilla ei larvitse oliz sen pitem- pid kanfavuutta. 7 Toiseksi on sy¥yta sinda, ett vaikka naita kirjeila olt kuukausien

-huluessa kertynyt melko useila, niin

aindagtaan yhdessi niissi moilittiin Sen kirféen I. hettaja an farmari erdasld aavikko- jn Rain. osiltha

yksityislwontoisut ktitenkin viikaasti © huglimattia tielaad muillekia, | nen tuatante maaseudullakin on ka-

etth yksityis|Nevvostoliilan maataloudesla.

‘Kites kirjecn lahettaja!. Pahoitte-

. L. -- " y Jst-maksullisel kéesalOmai, vapad Sal:

“| yuorien -|ja Tenet muut etnisuudet,.

raala- ja liakehoito, vapaat koutut Kasvallamiseksi, elakkeet joista api aie fuarmareiiia 2: ale

Jia jog osoittauluu, kuten uskam- me, ctld maalalouden tuotantoongel- init ratkaistaan -siella muutatman seuraavan yuoden alkana, nim kel- paa ‘sitd sittlen katsella — kelpaa katSella piiden tuhansien eanadalaisten jolka ajelann ajumalla mailtaan Ja ja mannuiltaan joka yuosi }oho vi- Jiitimasti suurpaiomoan’ painostuk- sesla tai siksi kun heidin tarmeé-

. Ll

lemme -erikoisesti eltei siihen ole! jaan pidelain hallitusviranomaisten

Onasta puoglestimme etta sasialisti-

uskomime | cette

teimesta niin heikosti tuattayina, nila kannata yllipitaa.

. Eris hyvasanainen naislukija an- tot toimiltukselle hieman miti kuu-

Pitalistista tustanlamudtoa parem-. luu ja kuka kiskee siiti, etth nais-

pi. Se, elta Neuvostoliiton maata- loudessa on nykyidin ticttyja vii

‘keuksia, jontuu) ennenkuikkea- sii-

1H, cttd sielld ef ole viel ehditty kiinnittaa riiltayasti huamiota maa- lulouden kehilykseen, vakilannok- keiden ‘tuottamiseen jne. Tilanmetia ‘on vaikewtanut viela kolmen perak. kaisen vuoden huonel skasuhteet.

Muitta miksi véitella? Jos “Vapans on muulen Hyva lehti", kuten kir- joittaja sundo, niin annetaan talla kohdalta ajan nayltdi kuka on oi-

keassa ja kuka harhagsa, Uskomme

umasla pudlestamme, ett seuran- vin viiden tai kuuden-vuaden ai- kana niemme - mihin sasiulistinen miatalous pyslyy. Nyl jo tiedimme,

etni Nica farmareilla on kaikista.

puutivigtakin hoolinatla esimerkik-

‘ten erikoimasiista. & kirjoiteta. hanen mielestain riittavasli. Multa siiti huoalimatta han sanoi tykkaa- yinsd kovin Yapaudesla,

_ Eris portarthurilainen lukija kiit- leli Vapaulia yleensé ja erikoisest 41th kun Jehtemme on. puoluslanutl meisimiesten oikeuksia ja elimi silloinkin kun (oiset lendet ovat ol- leet vill.

Torontelainen lukijakiilleli eri koisesti Yapuuden jonlunumerog, Hin sanoo evikoisemmin tykanneén- sa @riisti ajankohtaisista ariikke- leista, mili kaisttin. Q,

Myulomissa kirjeissa linwsutin LAM PLT Kiithssiingjy siita tavasta, miten -Vapaus kisitteli présidentti

Kennedyn katalan murhatupauksen,

i

nt

-Bikkularmarienkin |

iqulunumerossa jul

“Vapaus on aina hyva lehti, sanao

evis heistd. mutta minusta ndyttila,

atid s¢ on parhaimmillaan sitloin

kun jotakip suurta on menossa”.

Rajditelun tilan yvuoksi on lope: | teliava tyhan-:

Voisimme vain sanoa “kiitos Kit. timasta” ja jJ4tt8d asian siinen.- 'Tosiasia~ kuitenkin on, .etti pans On Sanan varsinaistssa mie: Jessa kansan Jehti: Suurin ktit¢s Vapaudesta lankeaa Vapauden Iuki- joile, jotka pienisi4 varoistaan ti-

laavat ja kannattaval sila, eka lah.

joittavat’ vieli joka yuosi lehden haasterahastoon.. Iiman tala ilseuh-

luonnonvoimper -

Va-

rautuvaisuytta mei ei olisi min- |

hidnlaista tydvaenlehted. -. °

Thman asiamieslen ja naisten sekii .

kirjeenvaihtajain jatkuvaa tydsken- talyd,. mejlia: ej yoisi alla. sellaista lehied kuin on Vapaus.

Kun asiga jetsetaen talta laajem: malta pohja a, niin silloin nah: dign, ele” toimiteksella on: suntegh lisen pieni ja vaalimuton osuus StL. hen, mitd Vapaus on:

Vaikka emme sit aikoineet UL ‘-ehda, niin lainattakeon yiela er is

14 ikamiehen virisevilld kddella kirjoitetusta kirjeesta; Han sango, ‘etti “joukkemme harvenevat joka

diva. Aina muuitea miehis ja nat-

sia sinne guyreen tuntemattomun-

teen. Tama riviemme harveneminen viikullaa my@s sithen, eltd meidin taytyy itse’kunkin lisiti panniste-

lujamme, sillj-Vapaus ai saa kuolla,

*ikag se kuole ,..

m= Whasikeura.