ONTO EESTI . bAKO GUDUS —

Ave., Toronto 6, Ont. taja ©. Saraoja_ ornciiffe. Ave, ronto 6, Ont.

mel, 463-6223. °

|, 11, oktoobril kell HW JUMALATEENISTUS,. . Sepp ja jutlustaja E.

JK TORONTO | | 'DRESE KOGUDUS - ja Jarvise nurgal

ija Andres Taul

o, Ont. M6G 3K6 Frank Cresc. ©

524s, ‘Airik o23- lie.

: okt. JUMALATEE- |

| il hommikul,

okt, JUMALATEE. — -4-p.L‘Peenib Usutea- . | Albert 7

udi. lépetaja 8. okt.

Wils on-Martson —- sop-

carl-Otto Mirtson ore. .

5.. okt.. LOIKUSTANU- AVATEENISTUS kell. aud.: Kirikus ja kehvi- .

ansambel - Jaaniku, a Mitt,

_ KONETUNNID teisip.

8 kirikm -kiarkambris, _

Jf

EV.:-LUTERI USU

GUDUS TCRONTOS

Pleasant Rd., Toronto — . Kiriku tel, 483-5847 - Oskar Puhbm nick Crés., Toronto iL8,°* tel: 483-4103

[ANUPOHA S. il. oktoobril kell 11

| ulauaga. Teenib kogu:.- 7 a: Organist R. Toi. Kell Laikve —. f]00t,. Pifbli-. ~

0 ‘Tomm.. PiiHapSeva- ring: -kokkutwlek kell §

-JUMALATEENISTUS . okt, Kell 11-homm. dr.

siifnipdeva puhul, -Esi- pila Segakoor, Nodérte-

. g, Cantate Domino, To-. | Meeskoor. Solistidena:

Bberg. ja. Heinz Riivald.

Charles Kipper ja Ro-

Dreti) Charles Kipper ja

i. ' Leerfeetsed ja. pita:

AVAL uM, ALATEENIS : 1D. 25. Kell 12 eiE 45

M. KONETUNNID: teisi-

eljapaeviti kell 6-8 oh- jal Rokkuleppel:

“EESTI BAPTISTE "KOGUDUS ——

Broadview. Ave.

Fel. 485-0639

astor K. Raid

ards. Walkway,

fale, Ont. Moy 4T9: el, 499-6488, USE KUULUTUSE®:

d ial pithapieval ell

+, WHLD 1270 ke, | 1, okt, kell 20.15 hom.

spievakool.’ Kell 1 JU: -

NISTUS. Kioneleb H. EL-

| tshellol. Kell 6 6. tun 7 K. Raid. Solist Senta

RONTO EESTI EELNE KOGUDUS |

rybs &8 Davenport. Rd.

staja Allan Laur, Ve, : Unit 50 Thornhill, | T APA. Tel. _ 889- 8173.

) “okt. kell 7 8. - PLIBLE : . “Mart Leesment: kone- |

| _,Efesuse Kiri‘. AL. okt. kell 4.15 pl. pii-

nt lastele ja tiiskasva- JUMALATEE-

2 Dl. oneteb Allan ‘Laur. Lau- id.

‘ okt. kell 7 6. PALVE. oa

- Mi siigskulla : stinnipdeval

‘Eesti Naisselts -

KONTSERT-. SENISTUS kell-21 hom.

".sunnitddlaagrist. peale

> arreteeriti .

<SUMALA ppolt

_ nis, Marie Leena. Lo

‘{etaja,.” kes - kuus’ vOitu, kusjuures viike ci ar-

Teadaanne | pensiondridele ~

-- ponto Eesti Maja

| jandusliku abi Poolale ' -talvel, ‘kui néukogudevastane kihw-

Xotkajarve Methaiilikoolt pere :

vilbis 26,/27. septembri nidalalé- pul. Kotkajarvel,:- et . ,moorte ‘sligiskulla“ 15,. aastapie- - va. Stligisktlla - nadalalipul - 1966. teatavasti tehti otsus metsalilikooli

alustamiseks.. Tegelik| 166 kursus-

. tega algas jargmisel stigisel. Vih-. - masel laupdeval nauditi sauna raé- - nusid ja peeti elavaid jututunde kohvikus, kusjuures peamiseks k6-’ -neaineks olf “Oneida - konverentsi + alustel tegevuse organiseerimine ja. jargmine ‘kursus, Vihma téttu jai -

sisse Onnistamata ka MU lOkkering *

-kohvike nélvakul, mis ehitati_ mod- dunud ‘silgisel MU talgutel, Lokke- Tingis on ocolpalkidest istmed sa-_ — jale osavotjale. |

Piihapiev oli tipne -koopia pili-

. hapaevast 15 aasta eest — karge ©

pilvitu taevas ja sdray paikesepais-. | : : sama-jargnes ka jargmisel Ohtul,. - Kuna neljapaeva hommikul _ oll

te, Kolmé-tunnilisel matkal - stigis-

- virvilisel Kotkajérvet avastati uusi -yvaateid. ja perspektlive nii senise!

Koikajarvel kui ka uudismaal, Mt

oe siigiskullaliseld -saabusid: koju plthe- | a paeva Ohtupimedikus. |

Monirealis

Korraldusel . toimuh neljaniieval, 22. okt. Montreali Jaani koguduse seltskondlikes ruumes referaat- Oh-

tu. Koguremine kohvitassi juures kell 645, kava algus kell 7.30. Ko-. - | neleb hr. oS , Monda- -beduiinidest".

Edear Heinseo teemal:

. Koik teretulmud,

= Aleksander Sbldatov _ vabastati — oe

Festi Vangistatud. Vabadusvbit

_, _,dejate Abistamiskeskusele ‘on teate- . tud, et ka, jaanuaris vabanenud ja mais’N, Liidust valjasaadetud va- badusvGitleja Sergei Soldatovi poeg

Aleksander vabastati Vasalemma viieaastast vanelstust 26, augustil 1958. Teda

avgustis 1976. KGB

ongi kriminaalkurja- kes teda kaks korda

1977 toodi ta isa Mordva sunni-

a tOblaagrist Tallinna keskvanglas- se, kus teda peeti kinni Koos’ poja

Aleksandriga poolteist kuud, KGB

~~ lubas isa ja poja koheselt vabasta- > da, kui Sergei Soldatov loobub . oma demokraatlikest veendumus- ‘test..Eitava vastuse peale viidi isa ausustis 1977 tagasi Mordva. sun - mitGGlaagrisse. Aleksander Soldatov taotleb luda. _ valjasOiduks ‘oma . vanemate, Ser-

sei Soldatovi. ja Ludmilla Griin- bergi juurde, kes asuvad Munche-

Karpov voitis )

esimese matshi-

ROOMA - — Merlandos, liaalias,

- atpas male’ maailmameistri matsh venelasest maailmameistri- Anatoli

Karpovi ja valjakutsuja juudr rab-

‘vusest vene pagulase Victor Kort- ‘shnot vahel. Esimese matshi -vdol-

tis Karpov. méSdunud_ neljapaeval. Maailmamerstritith parib see ma- esimesena saavutad

vestata, Praegune maailmameister

Karpov on 30-ne ja tema valjakut- - suja Kortshnoi 40-ne qastane,

Siigishooaja esimene koosviibi.

‘mine kohvilauas on neljapieval, 15,

oktoobril ‘algtisega kell 2.30 p.1. To- guures .:saalis, millest kiltwhi Jjiikmeid ja kiilalisi palume osa votta. .Osavotumaks

ltikmetele 4 ja kilalistele 5 dolia- Th |

“Sih atus |

N. Lait dhvardab

Poolat ndljage

_ VARSSAV — Poola kommunist-

Tiku partei poliitbiirao luge Stefan Olszowski hoiatas televisioonis, et

N. Liit véib lipetada igasuguse ma- ecloleval ahvarduse

tustdd ej lope. Selle.

_ teostamisel voiks olukord -elatis- | larvete atal yeelgi kitseneda.

: a

tahistada |

: ternational 3 | Thomas Hammarberg ja Internat-.

-rootslanna Britt Arenander,

tulnud = Natalya: G : kes oli Helsing kokkuleppe tatt- | mist jélgiva grupi lige ja hea sOber

lavastatud =~ provokatsiooni - abil. Paieutati. Tallinna keskvang- das samasse ‘tegijatega,

paljaks ré0visid ja. tal - —mmurdsid, mis halva arstiabi t6ttu _ Tasti valesti kinni- kasvada. Juunis

kdeluu:

- VABA BESTLANE telsipieve, 6. set — Tuesday, October 6,198.

i Kijak j ja inimbigused Torontos anutlusaineks

Arved Viirlaid esines rahvusvahelisel kirjanike kongressil

. Miédunud niidalal toimus. Torontos rahvusvaheli ne. kirfanike. kongresg . The ‘Writer and. Human i Rights in Aid of Amnesty. International*: (Kirjanik. j inimoigused Ammesty International abilistena)}. Osa-.

vOfjaid ‘oli 80 Umber, nende bulgas balti rahvuste esin dajana kirjantk Arved Viirlaid, kes oli ka. moddunud

neljapaeval ida-Euroopa piirkonna

Osavitjate hulgas oli rahvusva- ”

heliselt tuntud kirjanikud nagy

saksa-luuletaja Hans Magnus. Ene:

zensberger, Yehuda Amichai lis-

raelist, venelane Vasily. Aksenov,.

laudkon nayostilse Mikmeks, -

AA NS Seca pie

ya

kellelt- vGeti: tdnavu N. Liidw: ko- ©

dakondsus, venelane Josif Brosd- ky, amecriklane Allen. Ginsberg,

inglane Alan Silitoe; aimeeriklased |

Susan Sontag ja William: Styron.

_ Kongress algas: juba teisipdeval, 29, septembril, kus. 30 rahvus- vaheliselt tuntud kirjanikku esi- tasid oma t0id Harbourfrondis,

ametlik avamine, kus sissejuhata- vad sOnad titles kanpréssi’ auesi-

mees tshehhi rahvusest kirjanik ja.

iilikooli professor Josef Skvorecky:

Teised sOnavotjad olid Amnesty In-. © | |

peasekret&r rootslane

sionaalse P.E.N. keskuste . presi-

dent rootslane Per Wastberg.

_Avamisele jirgnes: siimpoasion

sThe Writer and Human Rights" co ,

(Kirjanik ja inimOigused) ja parast lOunat samateémaline Jaudkonna-

vestlus, kus .Ida-Euroopa ulatuses vaatasid inimCiguste

jane H. C. Buch, Venemaalt valja Gorbaneyskaja,

M.- Niklusega ning. teiste eestlaste- ga, Edasi tshehh 2, ‘Tomunova ja eestlane A. Viirlaid.- ;

Neist B, Arenander tegeleb Am- mesty International juures ja on worinud ja kirjutanud N. Liidu _pohiseadusist, Teides et Stalini oma: andis suuremaid vabadusi ’ kirjanikule kui :praegune Brezh-

“nevi. oma, kus kirjanikelt.nOu- _

‘takse . aktiivset kaasatOdtamist parteile, mis vob logjale alls komistuskiviks..

A. Viirlaid: vaatles ‘Baltimaade

poilittiliste olude aspektist maailma

olukorda. Ta meenutas N, Litdu koolides olevat polittilist kasvatust:

‘ja oma kogemusi 19-aastase nooru-

kina: NKVD-s, kus talle: selgeks tehtt kommunistidé ‘maailmarevo- jutsiooni idee ja eem&rk, mille areng on ilmne praegu ‘kOikjal maailma - rahutuskolletes. Balti

tahvad.olid esimesed N. Lido ag-

ressiooni .chvrid ja teavad paremi- ni, kui inimesed siin vabas ‘maail-

mas, mis on inimOiguste rikkumi-

ne ja kes on olnud ja on pidevalt

suurim inimOiguste. Tikkuja. Kuid -

Eestis toimub vaimne vastupanu, mille motoks on: ,,Keelata sOna ei

gaa, surmata .s6na ei saa! (Aval- dame A, Viirlaidi ettekande oma

jargmises numbris).

Reedel. esitas: Michael Scammel rapord: keskuste vOitiusest vangistatud kir-

. janike eest. Kongressi korraldajatg ja Amnesty Internationale poolt — oli otsustatud liksmeelselt valja as-— ‘tuda, Need on argentiinlane. Haral-

do Conti, egiptlane Ahmed-Fouad Negm, tshehh Vaclav Havel, kes koostas Kuulsa Charter 77, lowna- atisane Donald Fransisco’ Matte- ‘tshiillane. Jorgé. Maria Soza, ukrainlane Vasyl Stus ja hiinlane Yang Ching Chu Taivanilt, - Kongress. katsus Wibi suruda rb

"tet, et kongressi' kuus. laudkonna- -vestluste liikmeskonda saaksid iga-. -tiks veel the vangistatud kirjaniku

sellele

nimekirjale Hisada,_ lildarvuks 13.

tastes

Algatus tehti veel tihe. venelase ja kunbalase juurde vOfmiseks..

Kui kuubalase Armando Vailada- rase nimekirja votmine ei lahe [8-

‘bi, sits esitatakse temale toetuse

nOudjate .poolt. margukirt otse Castrole. Kuubalane on vanglas olles miutunud taielikuks invalii- diks.. Kongressi sOnavéttudest val- jus lootus, et ku: saaks iiheg: van- gistatud . kirjaniku .vabaks | oleks kongress oma iilesande: taitnud.,

; Reedel . oli

koloniatism, kirjanikud ja terrorism) ja .,Kurja- nik ja aktsioonid® (ajakirjandus -ja Inimdigitsed, teHimuskirjandus, kirjanik ja revolutsioon): ,Laupae- va ennelOunasel kongressi! arutle-

otukorda saks-

Internatsionaalse P.E.N.. |

landkonnavestluses | teemadeks ,,Kirjanik ja uhiskond™ ‘(soleeritus ja eltit,

Doone on on oy ne Cher Sa wo : oe ies Tee a TTD on DO . er ra . 1 te ae i . _ oe . Oa oe Tee oa ee pp : wat niiaaion a an ae reir 7 “LH et va, 1 z = = ws 1" " Tones mat a 7 eye” . . aan a ah . on mae Paha er ee eT b a 7 eee) .

. 1 ‘ - une = nn Py ss eaten ayy 1) “aa 7 menertye a eager sae he : Beate '

“ARVED VIIRLAID

tt surve vorme nagu salliniatus, tsensuur ja eresetsensuur vanegis-

tus ja maapagu, millele jargies

simpoosion kirjaniku rellist. — -Lisaks slimpoosioneile ja laud-

konnavestlusile. esitasid kirjanikud. Seda esitati dra-

oma loomingut, matiseeritult .,,.vangistatud héilte* loomingust, kuna Kongressi -vil- mase] pSeval. olf jadina-ameerika kirjanduse ja muusika’ pealelOuna

ning Ohtul kontsert, Avalikud kir- janduse lugemised toimusid veel

esmaspieva ja telsipaeva -Ohtutt Harbourfrondil,

Open Letter from the Estonian

| SSR, 40 eesti kulinuriisiku ava-

—tika kirfa, mis on avaldatud USA _ajakirjas ,,.freedom Appeal";-

Seda japati kongressist osavotjaile,

Arvestades - Kongress | sisulist

Vabadusvoitlus fanisuga

rikkus ja osavOtjate rahvusvahelist

ulatust,. cli arusaamata, et oli ara jaetud selle meediale avamine,

mist6tiu seda siindmust vaevalt margati Toronto ajekirjanduses ja televisioonis:; TFekih kusimus, tis

Kasu oli nadalasest jutust, mis sein- test viljaspoolé ei ulata. Kirjani-.

kelt-eeldanuks, et nad teadnuks, et

Kirjulatud sona jaab modjuta kui

mitte raamatuna lugejaini ei jOua,

Alles avaliku diskussiooni avalda- mine vor selfe ‘kommenteerintiine.

andnuks Kongressile ja selle. nOud-. ‘mistele ’ kaalu. Koneressi puhuks triikkig EKN ©

Teataval maeral oli mirgata, el kuigi rdagiti palju vangistatud kir- janike -vabastamise aktsioonidest, siis nende all mOeldi rohkem 144.

- nemaailmas vangistatuid kui N.

Liidus, kellest. nagu katsuti mOdda

minna,

_sitsioont (Dolin ja Tol)

| kommenia atorina.

—- =

a8 39

= EE

$a] andil

‘MAARJAMAA kirjastusel ilmunud raamatud miitigil Vaba Eestlase talituées | Sort Uluotsa »Hestlaste Tepingnd vOdrastege xO

Lik. Maasing Wari Toonela joelt« eee

_»Pliridete Pyydes* a 426 poety estoni“ — eesti funle antoloogia italia keeles 6.30 _ _Kalju Lepik — Death has a Child's Eyes |. ----. 4.20. : Salasoo ja Salo - Vilis-Eesti perioodike, , -

.. ¥, Salo — Rik ja kirikud

| Anfihraag zu der Etnischen Sprach (Esimene kaise eesti Keele grammatika ja sinaraamato koostami-. seks. H. Stehit sulest aastal 1637) .... Reedik Wiiem Wihnanni »Valmid" Hi. Sala — Eesti yanem Mirjandus |

Blaise Pascal — Mitted -

_ Antonio- Possévino — ‘Kiri Mantova bertsoginnsle | |

- Arne Vihalemma -— Kunstnik eesti kirjandases - eA ee Aarand Roos — J uutide koniugas Tallinnas | | i Hlona Laamnan ~— Us i lisna s herge balgus (ualetused) »sa0

ILMUS

‘lea wy KEVADE

‘Saadaval »VABA EESTLASE“ talituses la kooliGhtate Kestl ;

: Majas raamatute. mittigilaual.

HIND $6.00 — postitee $6.50,

Tonneau hele loner

EKK konisertide juubeliseerio algab

EKK juubelikentsertide seeria. algab 18. oktoobril. Esimese kent. 7

serdi sisuks on varske eesti helilooja Peeter Tammeara helitoade kont- sert. Kontserdi kavas leidyb kolm ulatuslikku helitgéd, mis keik on val- - minud 1930, aastal: Sonaat viiulile ja klaverile, op. 15, Klaveritrio op. 17. 4a ulatuslik soololaul ye chant de ja pitié‘.

Peeter Tammeara on lépetanud Toronto Kuningliku: Konservatoo-

riumi klaveri (Kabalek) ja kompo-

-aladel. Kompositsiooniga on Tammearu alystanud juba Gige varakult, aga

ta on aktlivne ka muusikajuhina.

ning munsikakirjanikuna-raadio- Varskelt on Tammearw kutsutud veel Toronto Kuningliky konservatooriumi Sppe- juks. “Asja méédunud ,,Loomingu-

. pdevadel’ ta roéomustas koiki ‘mo-

Uus algatus Stokholmis loppes menukalt

STOKHOLM (EPL): — Kunagi kaesoleva ansta kevadel tuli frene Kiiskil Stokholmis uus mite, kuidas rostslastele tutvestada Eesti ja

eestlaste probleeme, Ta riiigib ‘sellest:

— -Mitmel pool on korraldatud » Rock against racism“ ja-sarnaseid ritust, Miks ei véiks vabaduse apelli kombineerida tantsuga?

_Réfkisin mOne Kassari rahvatant- Neile -

sugrupi -inimesega . sellest.

meelidis ka see idee,

‘Siis arntasime Ida-Euroopa soli daarsuskomiteega poliitilist os2 ja 12. septembril katsetasime se- da ideed Norrmalmstorgetil. Kuidas. see valja kukkus?

— Minu arust laks vga hist

Keogu aeg oli rohkesti inimesi tim-. berringi. Tants meelitas: palju_ ini- mest kohale ja koos tantsuga ei

muutunud polttilised vabaduse

apellid ka liiga raskeks, | Kassari polnud varem_ siigisel-1

veel kohtunnd. peda arvesse yot-

83 hvrit t pommiplahvatusel

Surm | ia terror Beiruti

‘tes {Bks esimene stigisene estnemi-.

ne vega hasti.

eestiast. Peale selle peatus seal paarsada rootslast, kes huviga - vahvatantse jalgisid.

_ Valjuhaaldaja juures oli laud

-raamatutega -ja aidkirjadega. Seal

ot kogu aeg ttmber .paiju rahvast, kes ‘tahtsid informatsiooni saada.

Raamatuid ja Tinnamérke miii- di.170 krooni eest.ja peale selle laekus Korjandusega 580 krooni, miilega kaeti kGik kujud ja -millest

‘jai tile veel paarsada krooni vaba-

dusvOitlejate toetamiseks,

Gsalejad ja pealivaatajad jaie .

ilmselt tivitusega vga rahole.

Miks’ mitte .korraldada sarnaseid

liritus, ka mmujat Rootsis?: |

tdnavatel

BEIRUT —- Beirutis, Palestiina. ‘YVahastamise Organisatsieont pea:

korteri piirkonnas, toimus jarjekordne pommmiplahvatus, mis esialgsete amdmete kohaselt néudis ohvriks 53 inimese elud ja tekitas seuri ‘Tnta-

teriaalseid kahjustusi, Surmaohvrite ary on kindlasti snurem- kena osa ohvreid on koristamata: rusude alla maetud. Haavatute arvo arvestatak-

se tines 300-ie,

Pomm oli paigutatud iihte tBna- yale pargitud autosse ning asja- ‘tundjate arvates oli see erakordselt.

tugeva lOhkejOuga, sisaldades um-

bes. 100 kilogrammi diinamiiti: -

Uhele’ televisiconi Saatejaamale. - sagbunud kéne kohaselt yotlis --

Peetri kiriku leer

-pommi paigutamise enda kanda parempoclne organisatsioon, |

kes - taotleb Liibanoni vabastamist vOOrastest elementidest, kuid Lit-.

banoni peaminister Wazzan on ar- vamisel, et. pommiplahvatuse orga- nisecrijateks on iisraeli voimud.

opetajale.

Palestiina Vabastamise Organi- satsioont. ametiiku informatsiconi

kohaselt. ei saanud plahvatusel sur- -

ma €ga haavata tikski organisatsi- oom Juhtivatest isikutest,

algab piihapdeval, 25. oktoobril Kell 11 hommikul jumalateenistuse- ga. Leeritunnid piihapieviti parast jumalateenistust, — Registrecrida

_juva ‘soololauluga; mille kirjutas

edd . Loomingu‘ kirjanduse rin-

gis loadud iuuletusele.

Eelseisva kontserdi havas: lei-

duva Vifulisonaadi esitab konser- vateoriumi viinliklassi oppejéud ja Etobicoke . Philharmoonia ai- rigent Eugene Kash, .

sonaat. ongi simdinud Kashi inspi-

ratsioonil. tellimisel ning loodud On-

| ) -tario Kunstidevalitsuse majandus- Kohale oli ‘imunud ka sadakond

likul tunnustusel. Helseisev ‘kentsert. on selle $0-

| naadi esiettekandeks. Sonaadi kom: _ positsiooniliseks ponevuseks on, ka- sutatud motiivistiku -mitmekulg-.

sem, aga instrumentaalselt atrak- titvne manipuleerimine.. Omaette

President Kennedy morvari haud

kaevati lahti ‘ DALLAS - Fart Worthis, Texa-.

ses, kaevati lahti president Kenne-

dy morvari Lee Harvey Oswaldi _haud ja tehti poollagunenud laiba

uurimisel kindlaks, et Oswaldi ni-

me all maetu. oli téesti Lee Har-

vey Oswald. Viimasel ajal on le-

- vitatud teosriaid ja kurildusi, et.

téeline Oswald jai - parast - Vene- maale iimberasumist. sinna ja Uhendriikidesse saadeti Oswaldi teisik, kes viljatreenitud mérvari-

na ja KGB. miehena saatis surma-

vad kuulid president Kennedyle

1963. ‘aastal.

9. Stokholmis tahistas oma 75. siinnipfeva ajaloolane Jakob Koit.. .

Ta on siindinud 12. augustil talu- peremehe pojana Emmastes, Fiitu-

taal, Oppis Laéiinemaa Opetajate. —-Seminaris, - alustas Opinguid Tartu tilikoolis

tS6tas Opetajana fa

ajaloo alal,- mille [Opetas mag. phil, kraadiga 1942, aastal. 1957.

‘aastal. sooritas Stokholmi: tiikooli juures filosoofia litsensiaadieksami ajaloos. J. Koit on avaldanud rea.

teaduslikké uurimust ja votnud

‘juhtivalt osa Eesti Teaduslik. Selts _- Rootsis tBbst..

dus seélle ©

volurina | “naeratab: tsitaat - eesti rahvalaulust Kui mina alles noor veel olin“ sonaadi Iteise-osa aktsi- oonist vastu.

Tammearu ise leiab oma sonai- a

(lis veel stimpaatiat 71a lugupida: mist nii.Mahleri kui ‘Shostakovits-

hi helilise maitse suunas.

Trio op. 47. viiulile, ishellole ja. klaverile, on taas Ontario Kunsti-

‘devalitsuse toetusel siindinud. tel-

limistéé,’ Grupiks, kes Tammearu_ selle kompositsiooni kirjutamisele. inspireeris on Torontos, CBC's mu-— sitseeriv ,,Trio Da Capo‘. Kompo- . sitsiconi-tehniline . printsiip trios” on pigem- tihtesattuvus kui aren- — sdna iraditsioonilises - mittes. 7 |

‘oor helilooja ise itunneb, et _,;Trios‘* heneb ta valiest koige _otsesemalt oma senise loominge 7 isikuparasusele. | = Trio | ettekandmisele | rakenduvad

konservatooriumi ja: muusika fakul- teedi Oppejoud Andrew Markov ja

Toronto Symphony liikmed- Terry:

Holowach ja Ed Haves. | _Kéige varskem eos. eelseisval — kontserdil on laulude fsiikkel. Le chant de la Pitie’ — op 18. (dets. — 1983): Lauludetsiikli . teksti . auto- _riks. on Meery Devergnas. Meery

- Devergnas on eesti paritoluga -pde-

tess kes elab Montrealis. Kirjan- duse -maailmas on Meery Deverg-

‘nas silmapaistval posiisioonil Kuli.

auhinnatud ‘autorina kui Pen ‘klubi — liikmena ning iilikooliringide pooit tunnustatuc akadeemikuna. . - Selieks, et- saavutada - teatud ‘jaurelikkn, isegi kuryustavat luo: letuscst peegelduvat atmosfaari, eraldab Tammearu huiletuses Jeiduvad emotsionaalsed éle'men- | did seitsmeks iseseisvaks — aga sliski tiksteise junurde - jeavaks | - lauluks. — 3

‘Ulatuslikuma viljendustiku paleti saavutamiseks ta laseb soolohaale! je saatel parguti | uiksteisest iisna

erinevaks kujuneda..

. Lauludetsiikli- esiettekande. teos-_ | tab meie varske sopran Rosemarie ‘Lindau. Klaveril saadab helilooja

ise. a , Felseisev EKK juubelikontsertide | seeria avakontsert kujuneb- publit-

‘sevaks Kaasaegsemate muusikafi-

losoofiliste ja loominguliste votete muusikandituseks. Ta tutvustab meile ka tthe eesti ncore helilooja saavutusi nit loomingulisel kui in- terpretatiivsel pinnal. | _

Toronte parimate solistide kkitte. usaldatud kontsert antakse Konser- vatcoriumi kontsertsaalis 18. ok-

‘goobrif. Aigus on kell 6 ohtul.