Suoraan villielamisté polveutuvat pustan pelottavannakdiset sarvipaat.

Ne ovat rauhallisia elaimia uhkaavasta ulkomuodostaan huolimatta,

ja tottelevat kiltisti paimenta ja koiria.

Vaali sydanta kesallakin

Kuuman kesan vaaroista puhuminen saa usein suoma- laiset henkisesti takajaloil- leen. Kirjoittaja kuulee korvis- saan tiuskauksen: jos kerran tu- lée kuumaa, niin antakaa toki meidan nauttia siita, alkaaka heti narisko.

Tallainen on vastalause pel- kistettyna ja sanoin ilmaistuna. Sita huolimatta toivottavasti lammin kesa ja loman riemut an- tavat aihetta varottavan sormen heristamiseen. Eika suinkaan yk- sin korostettaessa ulkoista on- nettomuus- ja tapaturmauhkaa mm. vesilla oltaessa ja yleensa liikuttaessa. Ennenkaikkea on nyt tunnistettava ja tunnustetta- va oma itsensa ja omat riskin- sa.

Ihminen, jolla jo on kannetta- vanaan vaara uudelleen sairastu- misesta, joutuu ennen kaikkea kesan helteessa ja yleensakin

lampotilan vaihteluissa tavallista

kovemmalle koetukselle. Erityi- sesti kun on kysymys sydames- ta. Turvattu ensiapu ja sen tai- taminen ovat perustekidita. Nuii- den liséksi on pidettava mieles- sa mm. varmuus siita, etta pa- teva jatkohoito on ulottuvissa. Muuten voi kayda niin, etta kti- reinen hakia kohtaa kuljetusvai- keuksia, lomien vuoksi suljettuja ovia ja paketoituja sairassijoja. Olemassa olevan uhkan tietaen, ei sen tunnustaminen voi olla muuta kuin viisasta. Peittelemi- nen ja vahattely taas ovat vaa- rallista tyhmyytta.

Varovaisuus ja harkinta ovat tarpeelliset my6s niille, jotka kat- sovat olevansa terveita. Tama sanonta on aiheellinen, koska monet erehtyvat.

Verenpaineen mittaus, tark- kailu ja kuntoon saattaminen tar- peellisin apukeinoin on todettu nyt osaksi yleista kansalaiskun- toa. Se voi olla monelle aiheel- lisempaa kuin holkkaaminen. Sen soisi kuuluvan myos nykyai- kaiseen lomavalmiuteen kiintea- na osana. :

Kansan keskuudessa on paljon tapoja, jotka ovat tavallaan 1aa- ketieteellisia totuuksia. Eras sel-

lainen on mm. helteella kyynar-

vatren pitaminen viileassa ve- dessa. Veri kiertaa ja olo helpot- tuu.

New Foundlandissa Signal Hillin lahella Marconi vastaanot- ti ensimmaisen meren takaa la- hetetyn langattoman tiedotteen.

Jotkut ylpeilevat silla, etta he sietavat ja kestavat jotakin enem- man kuin muut. Tallainenkin on tyhmaa. Kun on mahdollisuuk- sia, on ihmisen huolehdittava yleiskuntonsa ja -tilansa vahin- tainkin siedettavaksi. Elle1 mah- dollisuuksia ole kasilla, on nuta pyrittava hankkimaan.

Suomalaiset mukana papyrusten julkaisussa

Suomalainen tutkijaryhma val- mistelee parastaikaa Wienissa Itavallan kansalliskirjaston krei- kankielisten papyrusten julkaisu- tyota. Kokoelma on maailman suurin, yli 40 000 kappaletta. Edellinen nide papyruskokoel- maa ilmestyi yli 90 vuotta sit- ten. Suomalaisvoimin tehtavan niteen pitaisi ilmestya Itavallas- sa ~vuoden tal parin kuluttua. Julkaisuun tulee noin 100. Papy- rustekstia.

Postimerkki naistenvuodelle

Postitoimisto on ilmoittanut etta se tulee laskemaan liikkeel- le 8 sentin postimerkin Naisten- vuoden muistoksi. Merkin on suunnitellut Susan McPhee Montrealista ja esittaa se kraa- fisen muunnoksen naissymboo- lista.

Ei uskaltanut tunnustaa

Kenneth Fuller Wellandissa oli kyllastynyt 8 vuotta vanhaan autoonsa, koska se hanen mie- lestaan oli Inan usein epakunnos- sa ja tyonsi sen Wellandin ka- naaliin,

Tama 20-vuotias aviomies pel- kasi kuitenkin niin paljon vai-

Se ee Ne te “NE esses ste", settee ee,

Ruusunmarjamehua Liettuassa

Liettuan neuvostotasavallassa on valikoitu ja jalostettu ruusu- lajikkeita mahdollisimman suu- rien ja mehevien kiulukoiden saamiseksi ja ryhdytty niita vil- jelemaan suuressa mitassa. Par- haiden lajikkeiden kiulukat pai- navat keskimaarin 8 g ja he- delmamaltoa on niissa 78-81%,

Kiulukat pestaa, niistaé pois- tetaan verholehdet ja ne jauhe- taan nom 1-2 mm _ raekokoon. Murskeeseen lisataan 50% vet- ta ja anettaan seista tunnin ver- ran 20-25° lammossa. Sitten pu- ristetaan pakkapuristimessa, jol- loin saadaan alkuperaisesta kiu- lukkamaarasta laskien 45-50% mehua. ;

On myos kokeiltu linkoamista, jolloin mehusaalis on suunnil- leen sama kuin puristamalla, mutta mehun laatu on erilainen. Siuhen tulee mukaan enemman hedelmamaltoa ja sen kera ka- roteenia, mutta myos kiulukan sisassa ja siemenissa olevia kar- voja, ja mehu on tarpeettoman paksua.

Laululle lahtiessa Aku Paivio

Teille veljet, teille ma laulan

Joilla on maailman kapea tie, teille siskot ja kaikille niille

Joilla ei osa sen suurempi lie.

Yhtd ma pelkddn: petosten unta,

raatajan unta uupuessaan,

Ja siksi ma viritin minkad ma taidan

herdtyshuutoja maailmaan.

Laulanko iloksi tai suruksenne, kumpahan lauluni oikea ois, kumpahan sivelten sdkenista jJokukaan sydamiin syttya vois.

Saisin jos rakkauden tai vihan liekin

oikean puolesta leimuamaan,

silloinpa laihan laulajapojan

povi ois tayttynyt toivollaan.

pe

moaan ettei uskaltanut hanelle tunnustaa, vaan selitti etta hei- dan oli varastettu. Hanta syyte- taan yleisesta harhauttamisesta.

Suloisessa sovussa, paat yhdessa makaavat sarvikuonot : Berliinin elaintarhassa.

Suomalainen sauna

Saunna on suomalaiselle kuin toinen koti ja varsinkin ameri- kansuomalaisten ikaluokkaan kuuluville se ollut ensimmainen- kin koti, olemmehan me saunas- sa syntyneita — useimmat kivi- kauden aikaisessa savusaunassa, jossa parevalkean valossa naim- me ensimmaisen pimeyden.

Vaikka suomalaiselle sauna onkin ollut yhta valttamatoin kuin asuinhuonekin, niin vuosi- sadasta toiseen se on sailyttanyt alkuperaisen olemuksensa kai- kessa yksinkertaisuudessaan.

Suomalainen saunakulttuuri, kulttuurina, tieteellisella pohjal- la selostettuna’on nyt lopultakin taalla Amerikoissakin nostettu hyvin ansaittuun kunniaansa niin amerikkalaisten kuin suomalais- siirtolaisten keskuudessakin.

Portlandissa, Oregonissa, on ilmestynyt englanninkielisena suomalainen saunakirja nimella “The Finnish Sauna’’, jonka li- sanimeksi hyvin sopiikin mielen- rauhan, puhtaan ruumiin ja sie- lun tyyssija.

Kirjan on kirjoittanut monis- sa yhteyksissa tunnettu John O. Virtanen. Kirja on hauskasti ja tyylikkaasti kirjoitettu seka run- saasti asiaankuuluvilla kuvilla kuvitettuna. Jo yksistaan his- toriallisten sauna kuvien hank- kiminen Suomen museoista seka muualta kuten Aleksis Kiven se- ka Sibeliuksen alkuperaisista saunoista osoittaa, etta kirjoitta- jalla on todella ollut tarkoitus hankkia saunakulttuurille perus- teita sielta missa se parhaiten tunnetaan.

Saunan rakenne, niin yleisten kuin yksityistenkin saunoissa, on jaanyt ainakin taalla stirtolaisten keskuudessa lItian vanhanaikai- sille perusteille. Niinpa ilman- vaihtoon ei ole kinnitetty mi- taan huomiota. Tosin kylla sau- nan seinassa ylhaalla on savun ja karyn ulospaasemiseksi jon- kinlainen luukku, josta ilman tar- vittaessa voidaan paastaa uslo. Mutta puhtaan ilman saunaan padstamiseen ei ole kiinnitetty mitaan huomiota.

Allinson jauhaa edelleen myllynkivilla

Jo vuonna 1895 englantilainen tri Allinson tuli siihen tulok- seen, etta ainoa oikea tapa ka- sitella viljaa on jauhaa se myl- lynkivien valissa. Nyt Allinson on vegetariaanien tarkeimpia vil- jatuotteiden hankkioita, joka tarjoaa todellisia kokojyvajauho- ja (eras laji kompostin kera vil- jellysta velinasta), hiivaa, leipaa ym.

Suuruudella, mita lajia se on- kin, ei ole pahempaa vihollista kuin juoppous.

Canadan ensimmiinen jai- kiekkopeli pelattiin Halifaxissa 1885.

Tiistaina heinkuun 8 pni, 1975

Vasta Helsingin kansainvali- sessa saunakonferenssissa 1l- manvaihtokysymys otettiin pe- rinpohjaisen keskustelun alai- seksi,vielapa sekin etta loylya- kin on monenlaista. Siella to- dettiin, etta saunaan on paastet- tava ilmaa alhaalta, eika vain ovesta sattuman kautta silloin kun siita kuljetaan.

Virtasen kirjassa on kuvin ja purustuksin tamakin otettu huo- mioon ja siten rakennetussa sau- nassa niin sydan- kuin keuhko- tautisetkin voivat tuntea olonsa mukavammaksi.

Kirjan on kustantanut conti- nental Publishing House, Port- land, Oreg. ja kirjan hinta on $5.95,

Saunakirjalla luulisi olevan hyvan menekin amerikkalaisten- kin keskuudessa joille se etu- paassa orf kirjoitettukin. Sauna- idea on viime vuosien ajalla le- vinnyt nopeasti ja sauna-kyltti- ja nykyaan nakee moteleissa ja hotelleissa kaikkialla.

Virtasen kirja on erinomainen tiedonlahde saunakulttuurin alal- la sellaisillekin joille sauna-nimi- tys on tahan asti ollut vain vie- raskielinen nimitys.

—- Saunassa syntynyt. (Industrialisti)

‘‘Pitkan ijan pidot”’

‘*Pohjois-Karjalan projekti’’ yrittaa mm. opettaa vaestoa syo- maan niin etta sepelvaltimosai- raudet vahenisivat. Naissa mer- keissa toimeenpani sikalainen marttaliitto ‘‘pitkan ijan pidot’’. joita selostetttin TV:ssa uuden- vuodenpaivana.

Esitettiin havainnollisesti, mi- ten totunnaisista ruoista saadaan terveellisempia ja vahempiras- vaisia. Niinpa karjalanpaistin muunnelmana oli ‘‘Puskan pata’”’ (tri Pekka Puskan mukaan), min- ka rasvaisuutta oli vahennetty ja makua ja terveellisyytta lisatty lantulla, sipulilla, porkkanalla ym. Sen kera tarjottiin ‘‘keven- nys’’, porkkanaomenasalaatti. Jalkiruokakiisseliin oli pakaste- tut marjat sekoitettu vasta kiis- selia tulelta otettaessa, joten ne maistuivat tuoreilta.

Potovieraat olivat tyytyvasia kaikkeen muuhun paitsi alkuruo- kaan, karjalanpiirakoihin ilman munavoita, minka sijasta tarjot- tiin piirakkain paalle sienipuna- juurisalaattia. Gastronomisesti yhdistelma onkin vahan outo. Loppujen lopuksi munavoi voi- daan valmistaa melko vahalla voilla ja muniin kohdistunut ko- lesterolikauhu on jo osoitettu erehdykseksi. Ehka voitaisiin ai- nakin pidoissa sallia perinteinen munavoi piirakan kera, edellyt- taen, etta yhtena ruokalajina erikseen on sitten vaikkapa tuo sieni-punajuurisalaatti tai lant- turaaste tai: muuvahakalorinen - kasvisannos. |