; Blu" ne, 94 (1954) 1087 |

sangudelt

ste Ajaioo Komisjoni on ortliku tegevuse ajalooili- tamisest? Kes meie spordl-

mitaks Inus miérkimisvidr — thiivi? Miks meil ei ole.

Kkorraldatud avatud uste nesed saaksid informatst- ratsiooni?

i mingudel teevad inime- ale ja bridzhi ka. motte

| viigil. Ménikord tulevad ~

hiselt organiseeritud agjad aid ,,méttetarku’’ oli rah- ikumas huiganisti: ’,,pari- guiaslehe toimetaja He- yp, ,.Meie Elu" USA hial arming, an Simonaon, ts _,,teisik" ja ,adjutant’ Uno Tee- BUSA Komitee esimees a arhiivi ja AABS-i Heine Kaudikindralid" Reinpald,

io, Kaselaan, valjapaist-

e polvkonna mehed nagu a Jiri Linask, dr, Too- e, ,,Juutide. rlinnakuile sinnakutega vastatal”’ Te USA-s just poiiitikat ctame.maal, mis on vabe '* Neid valjendeid kuuldi

sed toetasid tugevasti ka | Beestiuse foorumi tegemist - ehtede lehekiiljena. Neid —

mini teha kui kord kuus, Eesti Sona” toimetaje. -ideid jagati mitmeid.” -

ALTIMORES? | slemaagilmsed Eesti Pée- ustraalia jarel Uhendrii- iis on seal kiinud jube pidustuse asukoha otsi-

paistab paris kindel-ole- - . eks paremat paika pole — d. Baltimore. Sede linna

al tublisti timber ehita- Orval olevad suurhotel-

Bad osavotjate paremat -

coni, Washington on la- uses elab ikka kaunis vuslikke tegelasi, kes ei d mustaks saavad, Selle lise t66 tuumiku moo- ISA Komitee, kes ikka b. Peeter Kiik titles, et mise’ Esto USA-s taieli- riseerida. Ta on nous J Angéleses ja Vancouve-

pesti sOprade otsimise ja. Pt oma raali panema, .

agramm sisuliselt kdige D likumisega. Ta oleks 11 kaikulaskmisega nil- cud eeltdéd tehtud. See kui ka selle globaalse paaks, — _ ESTOR

TTT TET

fl TOITUDE ISTAMINE fel.ole aega... valmistame! | LMAD @ MATUSED

U ROISER 14; 485-9886

HUUISQUUTEUUTARCU AAU UT SUUU ULATED 7

! entire inventory is |

pany reduced for |

| Annual August | Sale. You can e hundreds |

dollars if you shap ¥

nf delay -now iS > Dest fime to buy!

Thurs. $:30a.m.-6:0009.m 4 sday 9:30a.m.-7:009.m, | Hay 9:30a.m.-9:00p.m. |

Rahvuskomitee .

Mele Elu* ar.-34 (1984) 1867

Pitt Meadows’is elunev Elise Lige on aratanud kanadd meedias tahelepanu raamatuga ,,Elise*, milles kirjeldab oma reisi ile Atlandi = a : : ‘raamatukogu vajab seda esimest ees-

ja poordumist usule. 1944, a. ta pogenes Eestist koos vaikese lapsega Soome, sealt-siirdus Rooisi ja sealt koos 42 teise pagulasega jahiga

_ »Atlanta* Kanadasse, Saint John’i, Motte, kirjutada oma kaks kuud -kestnud paadireisist,sai ta dhel bussireisil kaasasditjatele malestusi

jutustades. Kaasautoriks keelelises osas on Mary L. Wrucke,

Kotkajarve Metsakool _

‘ldpetas esimese kursuse

Kunstinaditus — videofilm — lépupidu — ajuraju

Leupéeval, 15,. augustil lOnetas . Kotkajarve Metsakool tegevuse tihi- |

se ldunasddgiga, mille pakkus tege-

~ vust alustay Metsaiilikool, Samal

hommikul toimunud aju-rajul nenti- sid Gpilased, et nad ei ole oma elus

-_veetnud nii tihedat eestluse perioodi.

Kursuse lOpp tahistab tegelikult met- sakooli normaalse téé algust.

- Metsakooli kaks nadalat méddus kiiresti ja tegevusrohkelt. Piihapie- val, 8. augustil kavatsetud valjasdit

. Huntsville asendati ringmangude pi- dustusega. Vanad eesti ringmangud

vajavad elustamist, kuna need on

tegelikult rahvatantsud nende jaoks, kes tantsu ef cle déppinud. Esmas-

pieval saadeti kurvastadés ara Root- gist saabunud juhendaja Mai Raud,

i kes koolis veedetud pieyadega oli

saanud kéikide lemmikuks, Koali ju-

hataja andis talle tinumargiks ja mé- lestuseks kooli sGle.

Teisipdeval toimus Vello Salo vib

las Spilaste loodusvaatluse ja kunsti- |

loomingu iulemuste niaitus, mille seadis iiles selle ala juhendaja Aarne

Vahtra Harri Miirgi ja Vello Salo

‘Laupéeva hommikul toimus aju- Taju, kus tehti kokkuvitteid kooli Kahe-nadalasest tegevusest ja pandi tihiseid tulevase aasta kursuseks, kus on kasvatajateks ju praeguse kur- suse Gpilased. Opilaste iildine arve- mine oli, et nad ei ole oma elus veetnud iihtegi perioodi nii tihedalt eesti keele ja kultuuriga seotult. Oni- laste auks peab iitlema, et kooli aja

_kestel ei kasutatud tildse inglise

keelt, | Laupéevaléuna ajal toimus iinine ldunas60k koos kohale saabunud

_metsaiilikooli rahvaga. Lauakénes

markis metgakooli juhataja Heino jée, et ta-annab tina -kaks nédalat Kotkajarvei peetud eesti kultuuririn- de iile uuele ,,vieosale". Metsaiili- kooli juhataja Olev Trass vastas ta- nusdnadega metsakooli organiseeri- iale ja jubas.,,rinde'’ tile vétta. Meisakooli pere kokkutulek: toi- muh ‘septembris, kus antakse iile

kooli soled ja kooli dpiku lehed, mida - juhendajad ei joudnud. triikikorda —

seada kooli ajaks.

kaasabil, Naituse pidulik avamine © coco

avakone ja suupistetega ioimus Gh- tul. |

Uute sppejududena saabusid kooli Heino Susija Andres Raudsepp —~ ajaloo ia muusika juhendajad.

Ellen Valdsaar, :kelle erialaks on

Mmuistsed rahvapillid, oli neist kaos-

‘tanud ilevaatliku naituge ja tutvus- {as neid Gpilastele soovitusega — . Oppida neid mangima. Reede! saabus

xooli veel iiks juhendaja — Jaan Roos — keda teenistyskohustused ei luba- nud varem tujla, Kuna enam polnud

aega tema ettekande jaoks! siis esi- -

tatakse see hiljem linnas. Jaan Roos asus kooli oppetegevuse video-filmi-

—inisele.

Reede shtul toimus pidulik ahtu- 200k kooli ldpetamise puhul lillede ja

«Kiliinlatuledega kaunistatud peama-

jas. Kooli pere kandis rahvaréivaid

_ ¥bi-kooli mirgiga sarke. Kooli juha-

‘taja tinas Spilasi tubii téé ja eesku- juliku eesti keele eest ning juhenda- 4 jaid armastuse ja kohusetrhudusega — tehtud dppetéd eest, Ta nimetas, et

kuigi meie tod lépeb, on see tegeli- kult paris metsakooli algus, Meie

-_oleme teinud eeltéid tulevaseks kur- suseks, Kooli juhatajat tinas Heino Susi. Opilased andsid juhendusper- sonalile ja pereemale iile humorist-_ ~ fikud dnnitluskaardid.

Pidulauas istudes esitasid dpilased.

huvitava pdimiku Hando Runneli

-tuulest,. mille jargt slirduti peamajja : tantsima,

EI

MINGIT KOMPROMISSI | KOMMUNISTIDEGA _

~ Eesti Rahvuslaste Kogu

RURARILYTONNELGTTOANNUUEL HAHEI VOQUed NEON UNDA |

Eesti Sihtkapital Kanadas

Amnetused, testamendl-parandused ja

milestusfondid on. tulumaksuvabad. Suunake oma annetused noortele ja telstele eest! organisatsiconldele

Eesti Sihtkapital Kanadas

taudu twumaksuvaba kviltung! saa-

miseks, ~~ Eesti Mala; 958 Broad-

view Ave. Toronto, Ont. M&K 226.

AAA even

FLOWERS & ——)

Q

_NELJAPAEVAL, 20. AUGUST a THURSDAY, AUGUST 20

40 aastat tagasi ilmus pagulaspélve esimene

jutlusteraamat

Nelikiimmend aestat on kiillaltki pikk aeg — pool inimese ‘elueaat. Selle aja jooksul on eesti kirikudpe- tajailt Rootsis, USA-s ja Kanadas il- munud rohkestl vananematu sisuga jutluste raamatuid. Usuvastase kom- munismi eest -piaisenud eesti pagu- laskonna esimene usuraamat ilmus a. 1947 Stockholmis. Selleks, niiiid harulduseks muutunud, on praost Aleksander Taéhevalja jutluste kogu, mis kannab pealkirja’ ,,Uus Inime- ne’,

Praost A, Tihevili oli Tallinna

. Jaani koguduse II pihtkonna hinge- ' karjane kuni Rootsi pégenemiseni, kus valiti EELK Stockholmi kogudu-

se Opetajaks. Festis ta oli tuntud eriti ka oma sil-

-gavalt usuliste raadiojutluste kaudu,

mille tilekandmine toimus Tallinnas Jaani Kirikust Riikliku Ringhaélingu

kaudu. Samast kanti tile ka raadio hommikupalvused, mis peeti Tallin- ©

ne kirikuépetajate poolt ja mis Ring- hidlingu andmetel saade, millel oli

-kOige suurem arv kuulajaid.

Praost A. Tahevilija aastakiimnete jooksul Jaani kirikus vi raadio teel

ps peetud jutluste kasikirjad hukkusid _ venelaste terroririinnakul

martsis 1944, Jaani koguduse maja, mis asus Lembitu 2 ja kus elasid praost Tahe- vali ja 6p. R. Kiviranna, sai johke- je siiiitepommi taistabamuse ja poles maha. | | EELK Uesuteadusliky Instituudi

. tikeelset paguluses ilmunud. Tallin-

na praosti jutlustekogu, Informat- sioon saata maade praostidele voi oma koguduse Opetaja kaudu. Vaéarib markimist, et a. 1947 on 40 a. jooksul ldinemaailmas ilmunud Taamatuina 14 jutluskogu — tuhan- deisse lehekitlgedesse ulatuva vana- smematu laadiga ugsumaterjali. Telne - pagulaspalve jutluskogu ilmus op.-: mag. Rudolf Kivirannalt pealkirjaga Jumala armastuse vangid" {1959}, ' Sellest ajast alates on pidevalt il- munud kristliku usu tédesid ja vilér-

_{usi edasiandvaid jutlusteraamatuid

jargmisilt autoreilt: Op. Uno Plank, praost Jaan Lattik, praost Karl Raud- sepp, Op. Theodor Tallmeister, pea- piiskop Johannes O. Lauri, dp. Ot- mar Pello, praost Richard Koolmeis-

‘ter. Kahelt autorilt on ilmunud roh- kem kogusid, nimelt op, Uno Plankilt -

ja praost R. Kivirannali, Kasikirjana on ilmunud 1978. a. Connecticuti kog. a. 1971-surma libi Jahkunud dp. Ateksander Abeli 112-lk. ,,Valimik jutlusi ja luulet’. Koik jutluskogud on saanud hea vastuvotu ja laialdase

_leviku osalisiks, Méned tiksikud ek-

semplarid on leidnud tee Kodu-Ees- tisse, kus, alates 1940, kommunist- liku véimu perioodil ei ole ilmunud iihtki eestikeelset usuraamatut, k6- nelemata suuremaist jutluskogudest, milles kajastuvad eesti rahva kristli-

kud, rahvuslikud ja kultuurilised

téekspidamised.

Rootsis loodi prof. Hain Rebase ja tema abikaasa Tiina nimeline toetusfond

Eesti Oppetooli kiilalisprofessor dr. fil, Hain Rebas jéudis koos pere- konnaga méddunud nadalal Toron- iosse, Nad tulid Géteborgist New Yorgi kaudy ja viimase osa reisist tegid autoga USA-st. Nagu prof. Re-

bas iitles, ootab ta varem laevatrans-

pordiga teele pandud pakke, et oma élamist korraldada uves ajutises ko- dus; siidalinna lihedusse iliiritud ma-: yas.

Rootsis, Kir-Sametadi suvekodus peeti jahkumiskoosviibimine, kus.

gdbrad ja tuttavad prof.-Rebast ja tema abikaasat austasid erilise toe- -tusfondi asutamisega, millele loodi

vastav hoolekogu. ,,Prof. Hain Reba- se:‘ja tema abikaasa Tiina nimelise toetusfondi' eesmiargiks on arenda- da eestiaste mandritevahelisi kon- takte,

CE KEN RCH oI MDM tne

5165 Yonge St.

Willowdale,

Ont. M2N5P5

Tol. (416) 733-4515 733-4516

‘LILLEDE SAATMINE ULEMAAILMSES ULATUSES. | Eviti pulmadeks — varsked ja kunstlillod. Matuseks — parjad ja lillekervid. Puuvijokorvid.

| Kinkeesamed — keraamika, puunikerdused, nahatedd, Z

kuld- ja suures valikus movevaigust ehted. Raagitakse eesti, lati ja inglise ‘keelt.

Avetud: ivipéevadel 9.00-5.00 p.1, laupaevel $.00-5.00 pt. ST ATHLETE ALITY MEET MMI DHMH MOLL MOAT

- demokraatlikul | poolt rajatud sdéprusorganisatsioo-

Arved Viirlaid

Kilde PEN juubelikongressilt

Balti UN apeltile We emarad Luge- 108 OMa iglikirja kdik, kelle poole

poordun. ‘Ainseke arandike on de- ©

legaat ‘kommunistlikust Hiinast. El, i — meaia ei tae poliitikat PEN

kongresgil!*' nasratab noor taibu-

kaé kolleag. Selle toreda varju pé- rast, Mis ldikab hetkeks ta tilisdbra-

likku naeratuet, tasub kiisimine — end

sliski, Ja selle kiire iile kanna péarde pdrast, nagu oleks paber kérvatanud ta sérmi, Sdnad meenutavad vane vaatlejate sénu — PEN tesb liiga palju poliitikat. On tuiid kill akki inglid rehus ja

armastuses holjumas, palmioksad poos! -

ui muhameedlased. budistid ja kristlaged — kdik annavad oma

allkirjad, Nende jumal on ilmselt tolerantsem , .

AVASONAS Omal moet Mmeeldejéavaks siind-

~museks on ka sdit kuulsasse boheem-

laste asulasse, iditillilisse Asconasse. Kuna ootame retkest palju, siis on

-peitumus loomulik, sest me pole pa- _ kutavaks ettevalmistatud. seda eriti

kunstindituse osas ,, Tanapdeva suu-

nad -Itaalia-Sveitsi kunstis"' Beato _ Berno kunatigaleriis,

Kul ungari luuletaja ning kunsti- ajaloolane Jeno Platthy (keda tunnen juba tilemaailmselt luuletajate kong- ressilt Taipeis 1972) jookseb demons- tratiivselt kahe kdega pead. hoides galeriist valja, ei taina me veel mida-

gt. Kui jouame aga -ise kunstiteoste

ette, haarab meid néutus. Valdav

_ enamus téédest on suuremBddulised

lduendid, milles toonitatult lohakust

. ja hoolimatust nagu noorte moodi- “des. Joonistamisoskus naib olevat

patt, puhas varv — kui seda esineb — peab olema karjuvalt pealetiikkiy. Enamus lOuendeist kujutab séna t& sises méttes plitserdusi, mis mGel-

dud esteetilise naudingu asemel

vaatlejate ruumist peletamiseks, Teine Ascona kiilastuse ,,nael'' Monte Verital iga-aastase kirjandusau- hindade viljajagamise tseremoonia- -gaerineb eelmisest sellepoolest, et L- kujulisest saalist, kuhu oleme sardii- nidena kiilutud. ei ole iilipikkade ké- nede piitsutuses pégenemisvdima- lust, Kénesid ei tolgita. .Pererahva arusdamisel oleme vist kéik kolme paeva viltel selgeks Oppinud itaalia

- keele. Osa hiljem saabunuid jaab saa-

ti eesruumidesse, kus nad ei nde ega kuule ,,8uurstindmusest'' midagi.

“Nagu hiljem selgub, saab see osa .

kooaolijaid viimastest esimesteks: nad on avastanud meid ootavad lauad suupistete ja veinipudelitega! Kuna enamus saalis istujaist on pa- rast pikki lende erinevatelt maadeit

vilmastel Gédel maganud ainult 2-4 -

tundi, siis muutub silmade lahti hoidmine monelegi lootusetuks pin-

. gutuseks.

Kuidagi elatakse tile ka kongressi

raskeim Shtupoolik, mille irriteeri-

vuse viib keeleparalt ja istumisest kangestunud liikmeist ohtralt voolay vein koos suupistete-horgutistega. Samas hoones Monte Verital on avatttd ka veel Herman Hesse akvya-

Tellide niitus, Sellele kahjuks keegi

tiilpinud kirjanike tahelepanu ei po- ra. ,

VENELASED Kohal on parast moneaastast

-pausi jarjekordselt vaatlejatena ka

venelased. Kuna N, Liidus puuduvad alusel kirjanike

nid, siis on venelased mitmel korral varemsi pinda sondeerinud iile- maailmsesse PEN-klubisse piasemi- seks. ilmselt soovikaid nad kasutade internatsionaalset PEN-igi enda hu- vides nagu igat teist rahvusvahelist organisatsiooni; kuhu nelle triigimi- sel uks avanenud. Senion PEN-klubi pohikiri, mis toonitab kirjaniku ist- ku- ja loominguvabadust ning sdltu- matust riigivdimust, olnud neile sis-

. sepadsu takistuseks, Samuti N. Liidu

vanglates, valmuhaiglates ja sunni- tiGlaagrites vaevlevad kirjanikud, kelle hulgas ka ajakirjanikuna meie Mart Niklus.

PEN rahvusvahelise presidendi, inglise kirjanik Francis King’i in- formatsioonil on venelate néuded kasvanud: oma keskus igale keelele N. Liidus! King’i arvates tahendab see @ti keskust igale N. Liidu nn. rahvusvabariigile, mis tisna loogiline. Isiklikuit kardan, et siin seisab rah- vusvahelisel PEN-klubil ees ootame-

tuid Wlatugi, Samuti meil. N. Liidus

on pélju rohkem keeli kui rahvus- likke . vabariike’, Seal on rahvusi, ke! pole olnud kunagi oma miki, ei autoncomset = elamispiirkondagi, uid nad kénelevad oma keelt. Kas nels keeltes lunakse vaartkirjandust,

pole vene Potjomkini killade poliiti- ;

kas Oluling.

Seda arvestades on vdimalik, et

_ gsavate telgitaguste mahhinatsioo-

nide tulemusena vallutavad need N. Liidt uued keskused internatsio- naalse PEN-i Taiskogu istungeil koos satelliitriikide ja uute , rahvade- moxtaatiatega* Ladina-Ameerikas, Aafrikas j ja mujal absoluutse héaltee-

oe namie (ala UN Taiskogu) Kui Lu-

Suur eestlaste sober, Rahvusliku Hiina PEN- klub esinaine, luuletaja Nancy C. Ing, Hilja ia Arved Viirlaiuga,

ganas N. Liidu vaatlejad heidavad Francis King’ile ette PEN pohikirja vastast poliitika esinemist Tdiskogu istungeil, siis toeline politiseerimine ja ,tahukampaania” nende sisseas- tumisel alles algab. Ei cleks ime kui venelased loovad PEN-keskused isegi ingerlastele ja teistele rahvaste- le, kelle kKommunism havitanud enam-vahem jadgitult. N. Liit on nii- sugune imepdrane rahuriik, kus Jei-

dub téesti rohkem keeli kui rahvaid,

sest moOned rahvusgrupid ei ole gula- gidest naasnud ja oma keelele lisaks

konelevad nad niiiid ka veel inglite

keelt! - >

Hamburgi kongressil ,,ametliikku’ vaatiejat N. Liidust polnud. Kuulu jirgi viibinud aga PEN delegaatidega samas hotellis keegi salapérane vene tegelane ja hotelli lipuvardas lehvi- nud N, Liidu lipp. Meie delegaatide arupdrimisele vastanud hatelli juht- kond ja teenistujad dlakehitusega.

_Kongressi lOpul kadunud lipuvardast

rb

aga kehe soveti sirp ja vasar. Kas.

juhtum oli sGbralik signaal Laanest lita? Kelle korraidusel?

C

,RISTIDETA HAUAD“ OKSJONIL

Ohtusdigi juurde parast kontserti Milano kuulsas ooperimajas sobib histi ungari-ameerika luuletaja Jeno Plaithy hbdige ile suure iimarguse pidulaua:

,Tead, Arved, itks eksemplar sinu signeeritud romaani Graves Without Crosses mijiidi hiljuti oksjonil kahe-

-saja dollari eest! See oli Vassari tiid-

rukute poolt korraldatud oksjon nende kooli heaks — nad teevad seda

ipal kevadei."'

as $8 teed nalja — minu raamat oksjonil?!"

.eksemplar oli sinu piihendusega senaator Henry M. Jackson’ ile, Kes

Suri mOni aasta tagasi —

Miéletan seda niitid hasti — nikke kirja ning paari tema kone. teksti, millega ndukogudevastane Was- hingtoni osariigi demokraatlik se- naator mulle vastas lakitatud kingi-

, {use epst,

Vaike tillatay episood.

G

Matlen huvitavatele kohtumistele hiljem Viinis austria kirjaniku Joseph _ glinnipde-

Peter Strelka 60-aasia

vapeol kahe tuhande aasta vanuses roomlaste poolt ehitatud hiigelkeld- ris 800-aastase maja all,

.,Meie austerlased ei joo oma pu- nast veini, Selle kveliteet on nii halb, et kélbab ainuit ekspordiks.”

‘Dr. Strelka on kuulus ja lugupee- tud mees oma kodumaal —- kas osalt sellepdrast, et ta eluneb Ameerika iilikooli professorina vddrsil? Tut- vusime alles jaanuaris 1966 New Yorgis, kuid me sSprus tundub ole- vat juba poole eluaja pikkune, Ta on austeriane nagu tahame auaterlasi ette kujutada: jovaalne, alati muhe- lev, otsekui elaks sadelusega silmis oma igat péeva. Sdbrad iile maailma kirjutavad talle siinnipavakingitu- seks kaks mahukat raamatut. Uks nendest esseekaogu, teine luule- ja proosavalimik ligi viieltkiimnelt au- torilt. MGlemad saksa.ja inglise kee- les, ilmudes Peter Lang Inc: valjaan- del (Ziirich, New York). Olen kingi- tuses kaasas katkega romaanist,,Kes tappis Eerik Hormi?"

LOUNA-KOREA ,,PEKSUPINGIL" Vahel leitakse kellegi naégematul niiditémbel vdi hoopis juhustikult

. kongressile oma peksupoiss. Mdt-

dunud aastal Hamburgis oli selleks — nagu koikial mujalgi — Léuna- Aafrika. Eelnenud New Yorgi kok- kutulekul ritnnati — seda nii pere-— rahva kui ka kilaliste pooit — USA valitsust, eriti aga iiheks peokénele- jaks palutud vélisminister George Shultzi. Onneks demonstreeria too- kordne vasakpoolsete aktivistide riinnak kdige ilmekamalt just dele- - gaatidele autoritaarsetest riikidest — USA demokraatliku stisteemi abso- luutset métte- ja sOnavabadust. Luganos. tistetakse peksupingile Louna-Korea, kes on Hamburgis PEN Tiiskogu istungil kinnitatud 1988, aasta kongressi korraldajaks. | Kohe pirast ametlikku avatalltust Lugano Kongréssihallis hakkab de- legaatide hulgas liikuma kuuldusi, et Louna-Korealt tahetavat fre votte kongressi korraldamise digus nende diktaatorliku valitsuse inimdiguste rikkumise parast. Kéneldakse isegi mingisugusest salajasest koosole- kust méni nadal tagasi, kus tehtud vastay otsus. Delegaatide hulgas on — mirgata elevust, murelikke vdi voidurddmsaid ilmeid. Kdigus on’ -

‘aktlivne kampaania -Léuna-Korea

vastu, hdalte varbamine, avaliku riinnaku ettevalmistus.

(Jargneb thk. 8)

ane a aad a a . Coin": ge ee = i rr ii 5 Poca thei ae re cae ; - oe Be res ¥ a ena meat aogts yh tee tye te wale fer ; ; ; i attain eS tang bats AECL TILLERS CER: ROE . . _ ; . . ; .. ; ‘ ; ; . ‘ . . . ; ; oe 7 . . -— 08 1. Sa meek Pes | ts roe tay ' alate e perl “hoe ee . oe Hh J

Arved Viirlaid boheemlaste linnes Asconas,

t