Nem sokasdg, hanem Lélek

8 szabad nép lesz esuda dolgokat ss.

Uj |, 00%-os USA legyver esokkentési javaslat

Hatalmas szenzacio erejevel hatott az a leleplezé clitélés, amely az etiépiai (vol€ Abesszinia) ,volt kiiliigyminiszter szajabél hangzott el, amikor a 45 éves Goshu Wolde a kovetkezéket koézolte az 6sszehivott Ujsagirdkkal: ,,.Nem szol- galhatok jé lelkiismerettel egy olyan kormanyt, amelynek révidlatasa és ri- deg marxista ideologiaja az egész népet nyomorba déntétte és emiatt telje- (Etiopia az oroszok egyik legmegbizhatobb afrikai cesallosanak szamil. — Szerk.) — A brit kézéletet ujabb szexbotrany foglal-

sen elvesztette hitelet”’.

koztatja: Jeffrey

Archer, Margaret Thatcher kormanyf6 egyik kulestanacs-

adéja, kénytelen volt beadni a lemondasat, mert allitélag egy »&jszakai_ pil-

langoval” sz6tt viszonya utan a

~gsarold not kilféldre iparkodott kiildeni, hogy

megszabaduljon téle — A Queen Elizabeth Il. (nem a kiralyné, hanem a ha-

jo) kozmetikai javitasokra szorul,

mnelyek Osszege

150 millid dollarra tehets.

(A hajot 1968-ban épitették és maximalis sebessége 33 csomé, — Szerk.) — Az oroszok esallésaik ulan nyugati kozmonautakat is felkiildenek az tirbe: a MIR uirallomasra 1988-ban — szovjet é6rizet mellett — egy francia piléta is utazik ~~ Miss Canada a 23 é¢ves Miss Tina May Simpson lett, aki Miss Niagarabol avanzsalt az elokel6é szépségkiralyn6i cimre — A kanadai posta alkalmazottai lujabb portéemelésre késziilnek, annak ellenére, hogy talan a féldgolyé leg- csapnivalobb, legluslabb szolgalatanak inkabb egyre kevesebbet kellene [izel-

ni. Ax uj ,,rendes”

szerint. Vajon mi lesz az ujsag

SVED HIRFORRAS CSERNOBIL NEPIRTO FELUASZNALASAROL

Esniska Dagbladet ci- tal tapasztalf jelentések sorozatat koézolte, bél ‘kiderii, hogy a jel-Eszt Kdztarsasag letérdé] tébb ezer észt ferfit elhurcoltak hogy olf a még mindig ra- dioaktiv, fertéz6tt térseg- ben a felrobbant nuklearis reaktor elszigetelése célja- bol kenyszermunkat veéegez- zenex.

A gyamitlan észt jaréke-

lok egy réeszet p Magyar- orszagon oly ‘modszerrel ~~ ,,bedavajoz- tak’’ a vagonokba, egy inad- sik, szam szerint jelenté- sebb csoportet behivoce- dulakkal ,,.mozgositottak” a sugarfertozott kenyszer- munkataborba.

Az Estonian Council Mr. Aruvald tovabbi dibbenté reszletekkel gall az

szal-

Uzenet a hazai irdkhoz:

yallomas. baberag.

Az ivas... F ; oeyy c r y 3 uy es kielégijlés. Bilin és

A legnagyvobb dij nem a Nobel-, lelklismeret,

dij, hanem a nyugodt an a toll,

eszt

melyek | kal ata + Cony, | aK Oket . Sz0v- |

leril-

Csernobilba,

jel ismert

Central toronto: {6titkara, | meg: |

ethurcolasokkal

kapesolatban: a

pl. azzal hitegették,

fertotlenitesi mun- es ulana hazaenge-

reaktor

eeepc

Amikor ez szovjel recept szerint

ad

nem tértént meg,. az észt|*

kényszermunkasok letették szerszamaikat és tovabb nem voltak hajlandék a ta- laj fertozolt reszél és a ra- dioaktivva valt kornyezet mas flargyait vagonokba rakni!

EEkkor ugyanesak szovjel

‘modszerrel tizenkst biinba-

kot a falnak allitottak, és minden tovabbi régtonitels birésag helyett — egysze- rien agyonl6tték dkel.

Ay Egyestilt Nemzetek szervezete 1948-han nem- vetkozi egyezmeényhe fog- lalla, hogy a genocidum (népirlas) az emberiseg ellen elkévetett — biinese- Ickmeny, amikoris az el- fogadé allamek garantal-

Dicsdsee vagy omegalaz

biinhodes. Iereny vagy ‘vetek. . Goncourt-, Sztalin- vagy Kossuth- Sohasem irni olyat, amit megki- az egzisztencia, a hatalmi teboly vagy az érvenyesiilési vagy. Sohasem irni olyal, amif 40—30 év utan szécyelini Kell.

Az irasban a gondolat megorokili onmagat.

Klesépelt ige:

szavunk szakad,

behivott | munkaszolgdlatosokat | hogy | szamukra mindéssze harom|

‘honapig tart

re tte a csernobili| mu sved lap szemtanuk al-|

a bevalt|

-vertarat

tatas.

a bet az orékkevalosage. Iszért szall fel idegen volgyekbol egyre halkabban az irasjelek

(7) Jevélbélyeg 2 centtel dragul, sajnos, nem a rémhirek rapszodikus hazhozszallitasanak a dija?

tak (?), hogy a hasonld blineselekmény felelésségre vonjak, illet- ve egymasnak — kiadjak. Keérdezziik: mely allam lesz ‘az, jamely a Kreml

cimére megkiildi a geno- |

cidum | biinét elkéveté

személyek jkiadatasat?

Mr. Clark! dit a jé alka- lom a tiltakozasra...!

kaig elmenni!

UJABB

AMIERTIBRAL JAVASLAT

A NUKLEARIS

FPEGYVEREK OTVEN SZAZALEKOS

CSOKKENTESERE

Kenneth Adelman, az USA Arms Control and Disarmament Agency (fegy- verellenérzési @s leszerelé- si testiilel) igazgaléja a ké- vetkezé amerikai javaslat-

‘lervet hozza szényegre a jé- ‘vo heten tartandd genfi tar-

gyalasok alkalnvaval:

1. Mindkét | szerzodo stratégiai auklearis

{él fepgy- és azok hordoz6-

(részlet)

elkovetoit

Jévéallomassal, jelenileg 128 robbanofej al-|5~ “

Anglia, Olaszorszag | #0 dollaros segélyt, es Belgium tertiletére tele-|

‘pitettek.

Es. nem is kell hozza DéLAtri-

nek 810 robbandfeje — gat-Enurépa szivébe franyul,

eszkozeit (hosszutavu bom-|T bazé repilégéepek, interkon-

linentalis hordezérakéltak és

az elko- de} ar-

lengeralattjarok) velkezo ot esztendd

lekkal csékkenti. A legfelsé plafon (ma-

ximalis pets)

giai

mara 1600-ban Jenne

allapitva.

3. A kontinenskozi (hosz- szulavu) hordozérakeétak és a buvarhajékroél kiléheté raketak szamat szabnak meg.

4. A strategiai vu bombazogepek

SZa- meg-

szamat

mindket fel szamara 350-re |

korlatoznak. Iezek szerint: a)pooA

Pershing 2 rakétat nak, tovabbi 32 amelyeket

laggal

Ezzel szemben: b) A Szovjetunio esak mintajit rakétajat, |

‘mok jis visszatarthatna robban6fejet. taig bezardlag étven szaza-|

a Sirate

/szamos rejtett buktaté lalhatd, fas genfi- 'fontos feladata kell 600-ban lia oe

| FOKOZOTT UTEMU hosszuta- |

Nyugat-Németor- | lszagban telepiteit 108 USA] kivon- | Cruise. ki-|

[ve nagyobb ugyan- | leszerelné 270- (SS—20/5 mel yek-|

Nyu-|

let meérleget.

Nicaragua szovyet helikopterei

fovabbi = =6100) =~ robbandfej Agsia szivében maradhat, eserebe az LEgyesiilt Alla- 100

A szovjet leszerelesi kon-

cepcid ugyanesak — globall- san 50 szazalékra becsiilhe- t6, azonban a SZU esetében 1a- melyek elharitasa

hogy

“SZOVJET _HADIANYAG-SZALLITAS NICARAGUABA

A Los Angeles Times tu-

fddsitéja a nicaraguai f6va-] Managuabol kelte-|

rosbdl, zett cikkeben megallapitja:

Tekintettel arra, hogy az (USA megszavazta a Contra | gerillak

szamara a 100 mil- a Szov- jetunid azon nyomban egy-

szaliitmanyok iparkodik © tul- sulyba hozni a fegyverkész-

Ebben az évben—

ges megligyelék — szerint

|— Folytatas a 2. oldalon ~

MECSESGYOJTAS

November 4-én a magyar lelkiismeret vezérel- jen el minden joeérzeésti, ‘becsiiletes hazafit a itoron- doi Szabadsagharcos Emlékmih6z (Budapest Park), hogy ott kegyelettel réja le halajat az 1956. oktdébe- rében és novemberében eleselt hésdék emléke elétt

— azért,

mert ma szabad fdldén élhet, amit elsd-

sorban hdéseinknek készonhetiink.

Gryujisunk egy mécsest a Hosék Em- lekmiive eldtt, hadd hirdesse fényiik az

egész vilagnak Igazsagot!

az elfelejtett Magyar

“liré talalkozott Schépflin Gydrggyel, a te- ™ |kintélyes London Schoo! of Economics | | zetkézi hirti |aki nemrégiben a Hungarian Research of

| Canada meghivasara

| meghivottak szamar

| dekes, zartkorti eloadast.

Bettik vértjeben keressiik a batorsagot? A csillogé pancélzat nem

Kenyszer

biztosit oroszlanszivel.

Talan beernénk néha a memasag hosiessege-

vel. Sokszor magyobb batorsag némanak maradni, mint tivdlteni. Nagy

az orokke fet.

Eelvarjuk

a hallgatast is,

hos, aki kitepi nyelvét a nyelvéMoégetés helyett. ha a politikai hatalom elismerésének zsoldjaban hazudui kellene. Minden hazug irdét vagy k6lH6t utolér, ha- zugsagon fog a térténelem. Halal var minden trasra, valol.

mely megtagadija a perce szolgalataert Amelyik elarulja, amit szolgalni hivatott:

a nemze-

A magyar hep mar reges-regen nemzetté érett. Akkor is, ha sar-

USA-largyaléfél |

kolompia. |

Magyarul... magyarokhoz, kényszerzubbonvaldl. Mert az iras: sével egyenl6 aranyban ndo a hatalmi feleléssé. chiajaban yan aprod és van fejedelem.

czert szall dérambdlo tlrelmetienseggel mindazok fele. akik ma- gvarul irnak, tehat osztoznak a tértenclmi felelésségben. Akar apré- dok, akar fejedelmes.

Idegen v6lgvekb6l szall feléjik a hang. Figyelmeztetéen. Mint az Augsburgnal levert sorlyirek a messzire Uzdtt maradvanyox vosz- kiallasa, Magyarul.

Idegenben is Jehet magyarkent élni és a budapesti Parlament ar- ayekaban is Ichet idegenkent gondolkodni.

Az idegen hangnak ninesen szive, nincsen sziné, esak ritmusa. De ki hallgatna azt a ritmust, melyet idegen ujjak dobolnak? Ne le- gyetek odahaza idegenek.

A felétek szall6 sz6 olyan, mint a segelykiallasa. Nem az elfelés vétoja. daskodasa. elena vagyunk idekint?

Ture elmetienes: Csodara vare hitetlensk? Forrasok t a Szghel neptdl Eicrcett sivataci2i?

akiket feltink a hatalomkereses hatalom. Hatosugaranak terjedé- A felelosseg hierar-

rallomas. Nem a estiggedes Nem a kodnnyed biralat va-

26k, m

3

ral dobaliak be mindazt, ami benniinket szazfajta vér, befolyds, bi- lines és erészak ellenére nemzette 6tvdzétt, Kigunyoltak a ,,tuda- many’, a jog, a filozdfia nevében azt, aminek sohasem volt koéze gvishez sem. Nem ertetfék meg, hogy a nemzethez tartozas nem esupan..vérségi, térténelmi, kulturalis, nyelvi szintézis, hanem egy alom-valosag, Magyarul szamolni, magyarul imadkozni és magyarul eselekedve magyarként érezni. ,

A nemzethez tarfozas sarbol és napsugarbol osszegylirt immate- ridlis huségnvilatkozat.

Vallomas

A magyarsaghoz ftartozas vallomasa, Vallalasa multnak es jelen- nek. Minden t6rténelmi, kulturalis érdemével és Kitaszitottsagaval. Még akkor is, ha a vérségi, t6rténelmi magyarsaghoz nem k6t se ver, se arany. = a

A magyarsag: nemzel. A hatarokat mem ismerd nemzetnek nincs polilikal rendszere, Semmi koze a falansatert epit6 hatalom jateko- saihoz.

Lehet ginyt tizni ostoba kabarétréfakkal Dugonics Tituszbél. De nem Jehet megélni a halhatatiant.

A magyarsag a torténelmi nemzetiier tartozasunk. Felette all a falanszternek, amelyben az eszme a ,megélhetés”. Igy latta elore

_ "Folytatés a 3. oldalon ~—

|vilagon a legma | allo Ausztria |duplazva...

[zés mai szamadatai meghaladjak a

| tetebb sztalinista korszak eredményeit . A magyar konyvkiadas altal | orgalma- ;zott S ri mumkasok nyugdij>a vonult seregsngk |

|hogy ardnylag jobban ail, csatlos, nines ideje Gromre, mert a Jakos-| | s4¢ oroszlénrésze két, e6t, néhea hérom él}

1945. november 4, utan a Szovjetunisd

Ara: 75 cent

hitszegéen verbe taposta a magyar szabad-

sagharcot, ¢s Eisenhower elnék — bizonydra rossz lelkiismeretle altal gydtérten — Nixont, akkori alelnékeét inditotla atba,,USA-reklambként” az Ausztriaba éziin- 16 magyar menekiltek fegadasara, Ugyancsak Eisenhower meghunyaszked6 ma- gyarazatanak tartja az ulokor azt, amikor igy mentegetézotl: ,,.Nem kockaztat- hatom a vilaghaborut... a magyarok tul gyorsan haladnak!” (The Hungarians

are going too fast), Ezzel szemben az

amerikai segitség til Jasstnak és fdleg

hatastalannak bizonyult akkor, amikor a torténelmi pillanat megérett arra, hogy Magyarorszag sinyethesse: a semlegességet.

RE Te Re a |

“semle-|

. Sa

A London School of Economics magyar szakértdje nyilatkozik:

A héten a Ferihegy 2. repiiléteren fel- tartoztattak Vizinezey Istvan kanadai al- lampolgdr irét (in Praise of Older Wo- men, The Innocent Millionaire), elvettek idle szamos .,inkriminale” tratol, mire az iré a kanadai illetekes szervekhez fordult, lgvhogy Ottawa erélyes je telte Vizinezey omberi jogainak tisztelet- ben tartasat. Az elvett iratok sorsarél nem tudunk, azonban egutan a kellemetien izt incidens utan a Londonba visszaérkezett

nem- kelet-eurdpail szakértojével,

a terontol egyvetemen ‘a tartott rendkivill ér-

A ket magyar szarmazast iré beszél-

}getesébél idéziink az alabbiakban érdeke- |sebb szemelvenyeket.

Nem mi irjuk, hanem a Magyar Statisztikai Zsebkonyv

A latszateredmenyek modgott

odakozmalt ... Magyarorszag dngyilkossagi gasabh, ,eredmenyeire’’? esaknem ra-

A valasok, az alkeholigmus ¢s a a nh-

slalisziikal Gsebkonyv szerint az ipa-

esaknem ketharmada a hivatalos szeény-

A kettos terhelés miatt no ahalandésdg

Ahelyett, hogy az orszag 6riilne annak.

qanint

tulhajszoltak, | hatart,

| sulyos | | statisztikai adatok bizonyitjak, hogy a gu-| lyaskommunizmus | rataja al

| pe osperal, a mmagodl k helyen]

» ferfiak ase. | | még jhogy majdnem feladtak az orszagot” legsd- |

lrohantak Egyiptomot, azesetben igy ségi szinvonal alatt kenvtelen tengetni az| | aletét... |

a tobbi|

Jasban dolgozva -probalja fenntartani @et-

szinvonalat, amelyet az inflacié egyre job- ban alaas...

Az atlagos munkaidé a madsodallasox szaporasdaga miatt 12 érara nétt, mert 1980

ola evrél évre siillyed az életszinvonal . RYZ ékben kive-

Ma egy munkas atlagkeresete Magyar. orszagon alaesonyabb, mint egy fekete | ri. dél-afrikal banyaszeé .

A hatalmas dllamadéssdag elzdlogositotta a jovet! A kormany megkisérelte, hogy remise a jobb életet, de .hitelbe élni” nem konnyu: kideriilt, hogy az nagyon kéltse- ges passzio, mert jelenleg a 16,8 milliardos kulfdldi eladésodas miatt csak minimalis oraberekkel €s maximalis exporttal képes tivy-ahogy fenntartani az egzisztencia le- bego allapotat . Az omberek ”

megie-

a tleljes kimertiltségig ligyhogy ma elérték azt a ahol mar nines tovabb...

Az alapveté valtozds kizar!!

Gydkeres vallogasok neélkiil sey fenntartani a

képtelen- latszatot, hogy az orszag Gydkeres valtozdsok azonban

— jol tudjuk — Magyarorszagon kizart le-

| hetoseenek szamitanak — mondia Schopf- din. | <A magyar allagéletkor ahelyett, hogy!

| névekedne, visszaesett, mert a | teben mindéssze 66 évre zsugorodott.. .

»Az oroszgylldlet, ami 1956-ban kirob- banf, annyira nyomasz{é volt, hogy az az oroszokat is megdébbentette, ugy- veiekedett Vizinezey, majd hozzatette: angolok @s a franciak ak‘kor volna aldasukat az erészakos

vila az nem adtak

| beavatkozasra azadlial, hogy Szuez miatt a

magyar forradalommal cgyidejiileg meg- hem torvenyesitették volna a mas allamok bel- ligyelbe valo beavatkozast..."°

* *

Schépflin a mai Magvarorszag népét

| mar nem tartja kepesnek egy ujabb felke- | lesre,

mert szerinte a cinizmus, a faradt- sig miatli beletérdédés elfasitotta Gket. A dialégusba Richard Gwyn, a toron-

(Folytatas a 4. oldalon)