|

b-age —-1980 ;

en viele tl

: ~.tkha jaivar | hi wr 2” sen viela. : wakin ob}, niin pe Sats piio kaw gasatenne KACSOO:

“

wr

»AHAA

uutamin kyminenia kappaleitea Vapnos Iman tata arvolesta koyhaliston juble-rylkajoue Huvlimetta siite vaikkea Vappojubla birjaime!- E mite tasza julkacuszsa kasiteliznin cirat an kuin riistojfairjes Tt Hinta 30 sentta.-

VAPAUS,

SUOMEEN eeEeEaX

(anadan Dollarista | — Jahetyskutut:

Bbetytsie ) Jee tec ere abe 50.00 379.29

=r:

4 i , j labetyks! 5 De srksiselta : aig gadalta cullarilta-

ssnomalsheiy keiste ovat Id winlut $3.00 Hbelykselta_ f : gabon ocitelean. sta

ras

om Sinks tiia leketykset oautteella:

a VAPAUS,

Baz 62, SUDBURY, Oat: Lnvapiletteja myydaan., Tisdusiokod pitettrasiolia

rgandelie obtavat rabhayalifye: qistian myoskin:

¥APAUS PORT ARTHUR BRANCH

. S16 Bay Street, . Port Arthur, Ontarh

MUS MONTREAL BRANCH i964 8t, Antoing St., Montreal, Que.

AARO KIVINEN irdand Lake, Ont

JOHN FUORI F:'Eemth Porcupine, On , de. :

CHARLES HAAPANEN, zorkaupps, Timmins, Ont.

AGHN IFIRTA,

-Eyaview Ave., Toronto, Ont

“DAVID: HELIN, Matekonnoilia Keski-Ontertosse

1, h J

————

<0, 77

Ven falld kertan 25 miljanus md Egropasss, Ja tiima selk- my Hikfan vyahentag ostoky- *PDenkeikkes maataluustar- we nahden, Amerikassa on eee inen pula os nuinikddin myn} quippuunza tyottom yy aka, joka ve = 920 saavutti fpmaatan. — Niin on sils ta- an REEMA je vallitseva mag- Bla kytketty yhteen vallit.

A Mitjestelmin = epdkohtien argden y. m. fanssa. ‘we Pantava = pula-ajan ib

Wg kettaa on sc, ettii tealli- Roattest ovat korkeissa hinnois- paraston maatuloustuctteiden e ovat aivan polussa. ‘Timid Bainitaan nimelti “sukset.” semansodan aikana mautato- Ny) Ukapualella Europaa athinast!, Silloin kiinnitet- tabsa ciel]: sultnnattumasti Onfeen, Sata luppui, S¥ntyi Hen = Hikatustanton ja niin Maatalouspultacsa. On hizo- mig, Oth trélaiten kur jistw- On voittojen lihteens Fapi- Bile, Pikkutalenpnika ei vai farvikkeiden qa naa m- paille SUUTéemMman viljelijin a. _Tydthtekevjen talanpoiki- Riatoa lajces 7 QscTiagh <éyat taan Faikuttamaces fijan

t toastilk ue. Verokyeymys on ma Porvarilliviera nidissa BU WE- an Fue]Rava jotuvastoin ' potkaa "¢ Tisittaa paina- tivoin. ‘Verct niict ovat BeliFoille Fuhtecllizest] sutu- oy one lielijeitie, Vol- " Marana iendk seurouk. saatsiounista ja maan puu- 2 loitoy Sithe, ett suurin gen ot Hlanherrajen kasiesd, Mpatka = haluaa esim.

jo eats Eshe. niin on ha- Flekrattayas ylenmadgrin

L Yoarachd vilta, Verajen Ky ttag Vellitsegg Juok-

b rete lseimMmissa . Em talonpoikiin : tele naa ; 2uo}<lemise ks’ | ioe sla kallispalkkais- ta wmMag a byrokratiaa, SOODokaist jy teoNistus- v7 pakeaa sen rllapite- 1 wegen a8. J0Ka tite os. onmast oh kepinallinen, : ete. 45: talonpojat Wekallavat noyetys Piialsinin ssetes-

Ob ks kementog, niin jutis- eae

Dee Eerie] Eryn yisesed Pantrstilasn

NGUESSKIN Mmanzey ' Wesnk3sra maa. taionpoikaistatonksi- TH B2utta mutts Se ei kyeymysta_ Se on

net @ tts

ej Suniel M:kkas

3920

q 30.00, Oe to Abbe $ us Jz sta S80.00-—3 100.00 seuraavalta el-

a tekaet $500.00 ja siita yor @ keolimatts crummao SU Uru:

saalavand

slelli,

telméd on vatmesasa. Kuiruhtakas

SUDBURY, ONT.

nonopoechpaitikkaa joka an suunz- nattiu tyothtekeviat talonpuikaistoa vustaan. Pulaa koettavat kapita- listit ratkuista myuskin silld, etti Europan maeatalons pasisi sirto- muiden taselle.

Sivumensen wmainits] puhuja, et- ii Neuvestoeliiton mastalous on jirjestelmansii kaulta piassyt kor- Leommatle,

Apraaripula ei poistu poryarime- netelmien Kkauttea,. Jokninen maa jet pyrkil monopoohin. Yhteistyo kiy siis porvarten ni&kokulmalts mandottomaksl. Tista on valtta- motlimdna seuravksena tullipoll- tiikka, Joka aste asteelta saa yhi kireamman luonteen ja lopuksi joh- Lud sGtunn.

Tyititeckevien taloenpoikien yh- teistyo on. a. porvariliisen vihrean rintaman Kuonssa on vahingollista. Tiisti suurtilaliisten holhouksesta un nuti pikimmin padstiva eroon,

Esityksessii lisuks1 viltattiin Neu- yostoliiton maatalouden nopeaan nousuun, Miten on tami tail het- kelli mahdollista, Kun muualla mangimassn vallitsee mita ankarin pala? — Se on mahdollista sen kautta, ett Neuvostaltiton talonpo- jat ovat lijtossa teoiliauystyoyses- tin kanssa, Tasta on kaikkien mai den tyitatekevien talonpotkien otet- tava esimerkkii lausu: puhuja, — sili vain Jiitto proletariaatin Kane- su kykenee poistamaan kansainvali- cen mantalouspulan. Tama on ui nua mwmahdollinen the.

Jirjestimuodot, joite tassii tyosek on kaytettivi, ovat riippuvaisie osaksi eri maitten traditalocneista. 5.0, porinnuistavaista, Tarkeiini te- kijind tissi tyGssi ovat talonpo:- kien toimintakomiteat. Valveutu- neiden talonpoikien velvollisuus ja tehtaiva on kohentaa vabinpitamitte- mig ja veljellisesti ojennettaya jar- jestomahdellisuuksien kautta, Esim. kunnanvaltuustatssh&. maaseudulle on tehtivd selvaksi, jotta maata- Jouspulaa ¢1 Yolda porvartllisin keigoin rathaista.

- Tomi ensimmiinen talonpoikain kangressi meérkitsea suurta harp. pausta talonpoikaisasian eteenpain viemisessa, —~ Puhuja aanei, etta

1Neuvostoliiton talonpojat’-eivat ole

lidllad edusteituing *° kengressiasa, mutta veljelhnen tervehdys yoidaan (Hilt heille Hihettaa. | |

Kaikkien 'sorrettujadn talonpoiki- en on yhdyttavi © kaikiasa maizsa. Siirtomarden talonpojat. ovat mel- din ystividmme, siia ne on otetta- va mukaan yhiteiscen rintamsarn, amon talonpoikaisngaiset ja nuori- sth.

Suomen maatalouden rappiotiia

Suomen maatalouden nopea yel- kaantuminen alkasa huoclestuttag jo kapitajistisiakin maatalouspolitiik- koja. Tahin asti on s1ll4 taholla aina vain esiteliy velan Jissamisth mingtalouden kehittimiskeinona. Etka tilakiian kertaa wielé tahda- ta juolkisesti puhva mithén- velka- taakkain plenviljelijoille atheutta- tnasta tuhosta, Tima kysymys ha- lutinisiin sivuuttaa sininsa ilman muuta, niin vaikeasti sean selitet- tavisaa. Lukuisat pienvitjelijat ovat velkakuormain pakoitiaming jo- saaneet lahtee konnuiltaan fa wuh- rata sen tien kaikki vaivapnakonsa. Mutta velkataakka alkaa jo pahain ruhjoa keskikokoisiakin viljelijai-

da buts flten lopuksl hratyy fasta yelasta. Virgliizilia tiastelia ankin tadein, ettei maataious sai- o2zkasa pientiloilia tugta pidomal- ple sita Korkoa, jota rahasta nykyi- Sin Vaiadituan ~ nain gutomasttisesti kohti perika- tan. Mutta wiinkavan kuir pien- viljelijz jaksaa sit& vastaan tapeila,

joutuu hav uhraamaan velkaa an. fansulatushiiridsss

taneigen pankkikapitalistien hyvak- sl paljon valvannakéjain. Jn lo- Puita vie velka useinkin koko omai- jsuudet, .

soma kohtalo phkua keskikoksi- stakin viljelijéita. da sen vuoksi erase porvariletdissas nyt on ka- roitetth joarRkunliainen hitihuuto heidan pudlestuaon, Velkan antava kapitalismi on kuitenkin kuure til. Jaisille hitthaudoille. Entista laa- jemmat vijelijijacket tylevat sor- tumadn kapitalismin yelkakuarinan lie, Site pufluvat edella esite- Fytkin numerot, Yain paatiava tais- telu veloila orjuuttavaa ja rinti- Vii suurpifioman moahtivaltaa yas- taun vor pélustga viljenjit ubhksa-

-'4 tuhosta, gs Je

Karjanomistajan koti- laakkeista

Ulkonaista KAYLA verten on de- naturocitu sprli useasti hyve ole- massa, mutta kaikki la}it -- sitahan on useanlaista — «elyit kullenkaan igketarkoituksiin 3 sovellu. | Spriia Gehaturoimisten kiytetiin nim. mi- ti erilsisimpia agincita, kutenm sim pyridinia, fortoallinia, yirlainelta y. m. sek lisdiltst vield erlnaisia ‘“il- kesainisunksla™. Ainakaan formadlil- nila denaturoity spril el sovrellu lakketarkoituksiin, mutta sensijaag mugt tai ainakin asa niista ovat ulkonglseen kx#y¥ttitin e-elpolsin. So- velizin déepaturoidun sprin kayt- tomucte Iienee eringisissh sekoituk~ sisse, jolla vastustetaan esim. har- ja- ja hintirupea, rohtuman, iho- Initia y.ons. Esimerkking = tillalsis- ta mainitiakoon sekoitus, jco6sa ol 5O grammasn tervan, saman yerran Tikkikukiaa, 200 ¢. saksansuopas jo Samar vyerran denaturcilua sprite Jos tal sekoituksella hleroa esim. ichinain hannan juuressa usein ts- vattavas Tohtumaa, tal hiiseilevai tai rupista thotulehdusta potevaa hevyosta, vol tauti plan parantua. Myis voldaan denatuoroitua sprilta kayttt#e kadreisiin, miciuimmin ve- dellii miedonnettunge, tal Jossakin fta- Pauksessa EAyttimilla esim. pito- let kamfertli. ja puolet denatu- roituq spriitsa. Talla hierominen ja hautominen vol monestt olla hyadyl- lista.

VYelka sits vie jo|

T

spriitd pid yleensi antaa, slllA $¢ /tagtoprosessin

L Tstukseen, -taikka Divihin almetsin, kuten esim. kamferttisairaan, ;0l- join sékoltusia kisytetd4in utarefu- lehdurksissa. ) .

Pellavyanslemenista saadaen nyvid kotiaiketté keittim4lli ntisti pel. iayatisemenUmas tal pellavarnsic- menpuurea. FPellavranslemeniima si- rallisestl annetiuna lehmilie om Friu- erltizin hyvai laikettad, varsinkin jos sekoltiea joukkoon vihin sudlahappoa. Ta- vallisestl tehdiian kuitenkin se vit+ he, ett anoetaan lijan vihdn limas. Ampdriiimen pdiviissh ei ofe iiian faljan. Pelisvansiemenpuuro thas on hautomisissa é¢rinomalsta lib- keiti, Silli voldaan menestykselli- sesti kypsstlaa tnirkiipaisect, haus tea tulehtuneita utareita, pehmittai koyat kaviot jne. Huomatiayea on, cite pellayansiemenila tlelemkin turkottetnan kokonaisia stemenii el- ki puristettuja, viela vilhenmmin jauhojs t.75.

Eotliatkkettten sarfaa ollsi viele jatketaya kphdella aincella, jotta toinen on us. Burewin sekoltus, tat. nen joditinktuura. Molempia kiyle- titin ulkonalsesti. Burovwin sekoitus on kokoonpaniu 60 g:sta alunaa ja 250 g:sta lyijysokeria. Milita vol astia, rehdoskaunasta, sekoitiaa hy- tin Kotona ja sSaIyttaa tliviskantl- Sess wstinssa. Fuylverpisekoltuksesta cletaan nolm ruakalusikollinen Jit- rian kylmik vett#, hdmmennethan hyvin ja Kaadetaan kaarelsiin. To. ma lhike on hyvai janne- ja jan- petupaltulehduksisss, nyrjahtymi- sissn. venihdyksisss, jopa hoavahei- dustakin.

Joditinktuura on valttamitin {o- kaisesst mialtalstulossa, sill& tape- turmiahan voi saltua kosko fahansn ja sekii inmiset ett eliimet sasvat hyven eénsl ayun jJodia kivtettiessd, Badessii tal jajassn cleva haava pres-

5. Jén neljannen alucen edustajakokeuksen ospomnet

paa

=e jatitaing, toukok. 2 Dini — Fri

lappa viela

tain iysollvedella pubtesksi jo jes

QuESis1, kaulakuvussa, sdcdesienen hoidesse, utare- ja vedintulehduk- SizS8, lveromisixsa yim. ef kulten- kABn aina sindnsi, vaan roasynan sekoitettuna. Ilman reseptid el jodia: SHA 50 £. ehempaa apteekista, m-ut- te latkorilld toi elainidakirile Fay t2es8a on samalla pyydettiva jod!- tinktuuraa jokunen sata grammaa tulevicn turpelitem varalle Mfuls- tetighoon Vain. cbta jodi syt korkin rlkki, joten on porns sillyblaa -i- metin lasifurkkisessa pullossa tal valhtaa korkkian soika-aioitian, -

Koiiikkeitten lukumiirdg ef, ky fem lucticloa Jahenimin larkustaes- Sa Huainde, ole kovin suurl, sillil tervas ja pellayarsiemeniaé on mel- KEIM wn joka [alossa, Joaten suurin pilrbein olist yoin noin 12 eri ainet fA GSitttava, Nailla vol, oikein kijy- bethynd, saada paljon iyi al- koan. Katilukkkeet ovat kultenkin, SP tubititakoon, waln ensl avun Antay, joten, jos tehokkaampi pu Oh Yaitlimajon, on kiannyttiva AMMO tLoOnithen niles,

Koliliuikkeitien kagppiln kuuluu kyBBkin Gikeastaan weld muutnkin. Jokaisossa inlossa pitalsl ebdottae masti olla aina pumpulle, limp. mitten ja huuhtelukannu. Ellel tah- qo Osiag jisdks! stdekangasta, vel tielébkin Kiytliti puhdasta, ohutta ilnakiungasta ja siiti leikata EOD = vin. Siteiid.

Vilittuainittejen totiliakkeilten Wankkinisin on suositeliaya, ne o- Yat varsin holpaja ja volvat ensi avuss: a2 suuremmaksl hyidyksi kuin usein juullaankaan, sila se bya. f¥, miki niiden ketena seatavilla Olemisests on, huotnatann parhal- teh asin silloin, kun vahinko on topahtunut ja apu on tarpeen. °

¥YALLANEK UMOUKSELLISFESTA AMMATTIYHDISTYS - STIRHEESTA

Nykyian vallitseva Ja yha edel- loon kiristyvva Eapltalistisen kehityvk- een kriisikaus!?, mink selvink ilmi- oind ja todisteing ovat osakemark- EKinain lubhistuminen, illkeyritysten yararizkojen linddntyminen, ha suuremmakst poisuvya foukkoatyoite- mys {fa ennen katkkes tydtitekevan lupkan, suurien joukkojen elinentg- jen. hyonopeminet,; on suoranalsena

Sisilisestl ef denaturoitua|seurfauksena silia kapltallstisen tuo-

ylelsesta = ratslonali-

vol plsa]L# elimistoile vahingolll-|soimnista, .minkdi rpvulla .,yritelakn cis sineita. Jos denaturoiminen on fponkittaa ja vakiinnuttag.luhistuvas sucritetty vagrattom#ilia aiheillla, vol-|;apitalistista jarjestelmda ‘fa’ minkaé daan tieténkln denaturoituag Sprilta kautia tydlaisct ju koyhat maan- Sillcin jossakln tapaulkséssa kayttad, | yitjeiijat joutuvat palva poiviilta mutta yleensi se on valn UlkO- lynd kireikmonille. hainen li&ke. . a | Tyépalkkain polkemisen; tuotan- _Terva on hyvit koliludke, JonKa/non kiihdytliimisen, tydpiivin pi- Miyttdd taytyy sudsitella. Erlmomal-tdentamisen ja aina yh wodemplen Ben se on esim, lehmien sorEEa- |[yongiden kiytantédn ottamlsen kaut- taudeissa ja semminkin sorkkam§-lig korvataan’ suurten tyéHilsjoukke-

woissa, lehman katkalstessa sarvene leno, tsi seurauksena tuoctannont Sa, sadeMidassa, inotaudeisa, S¥¥-fouyrl lishintyminen ja sllta jobtu- hytaudissa ym. Hun terva singmsa].. ayatuotanta sekii markkinoiden on erindislin paikkoihin kiytettyna jissityminen tavarolila. Toisaalia lifan paksua, voidaan sita ohentaa joutuvat spuret tyildisjoukot tamin denaturoidulla spriilli tai rasvalla. johdesta hettetyks! kadullje kurjut- Nain varsinkin ihotuadeissa. Tervalsion yailla alkeellisimplakaan Fli- on lsaiksi hyvi tavetan puuosien! joo, edellytyisii.

desinfioiisa, joten ollsl syyia mavet- Nykyisen Canadan emmattivhdis- taa kesiisin puhdistettaessa tervata trocikkeen reformistinen johtajisto kalkki puuasat. TilGinkin -tabtoo/.. oltut kykenemitén ja naluton terva kyla olla sinansé Jilan paE-|oontymain mihinkaéén toimenpitet- sua, mutta el mikaan esta sekotl-/ii. tissa nykylsessa tllanteessa. tamaesta siihen tarpitti8, karbolineu-|painyastoin on Amerikan tyovaen- mia tins. Mutla terva voidaan KAYt-|i405 (‘American Federation of La- tid myiskin sisdJlisesti Tervavesllyi, Canadassa oclevat neln 160.000 joissa om ykei osa tervaa ja ViUSil conta hallitsevat, johtajal osot- osaa vettd, on vanha kobilaake H-|ioutuneet kaikin keingin syvusta- pullssa. Tervahoyryt ovat myas tum- |) enes yallassa olevaa luokkaa, saat- netut. Terva-astla asetelaan kes- famalla 1taman jasenjoukon kaplta- kelle tallin Jattiaa ja kum slihen|yerien harrastukslen kannattasikesi panee esim. kuuman kiven, nou-/50 viinnittiimilla jariestét jasent- see astiasta tervahiyryja. jotkal. oon pelkiksi tuclannon tehostutta- hengltyselinien salrauksissa voival yi ja vakiinnuttailks! yhi suu-

diss, kavichalkeamisse, kavichaa. [ian lihastydvoiman tarve ja kayttd,.

ta. aus

Ja site tivytyy kaprtalististenkin [ olla . paikallaan. Terven sigallisen rempien riistovolito}en takaamiseks! meatalousmiesten puhua. Asket- meiraeterieis on kuitenkin valla- i epitalistelle. Tyén ja piadoman thin piti i Cai ic. | Ye u. og mare [¥bteistoimintasuunnitelmien, palk- ran pit professor! Cajander oe Usein kehutaan koavasti tarpattla Kiojarjestelmien, gem attliittojen

sai tilaisuudessa csitelman asinsta, joka esitelma on porvarilehdissaikin szanut vertattain suurta huomie- ta. Esitelmassain hin huamautti ensin, ett muaanviljelijat vapautnl- vat masilmansodan jilkeising ishi- vuosing melkein Eokonaan velka- taakastaan, Mmuttia sen jalkeen on velKkukuorman lizsantyminen = ta- boahtunut nopeasti. Esitettyjen tie- tojen mukasn, mitki kaskevat 689 Seliaista tilaa, joiden paltcpinta- ala on vohintiin if ha., ol4 nim. naiden tilojen: yhteenlaskettu vel- katagakk, 1 padivinid tammik. 1925 4,457 000 mk., ja kujunassa clevan vuoden alkiuun mennessd eli liadys 23,490,000 mit, joten velkataakka tekea tilaa kohti vastasvasti 14,357 ja 71,215 mk. Tilojen velka on siis rlidessy vuodestg kasvanut 4-ker- taiselia miaarslif. Vuoden 1925 alusss ol] velkamaarasti kiinnitet- tye 4,640,006 ja kinnittamatenti 0,800,060. Sen jalkeen otetuiasa lainoissa on vastaava suhde 10,384,- 660 mk, ja 23,110,000 mk., joten sis kiinnittimatio osuus vuoden 1925 jalkeen otetuissa veloissa ar lahes 70 pros. koko lisiivetkamaa- rasta,

Taliaisia tietaja esittavat Kapita- listiedustajat keskikokoisistakin vijelystiloista. Millaista silloin on- kaan tilanne pienviljeijain keakgu- dessa? He ovat olleet pakotettuja Ottamaan relkojn menists cellaisis- takin syista, jcita sagremmilla yil- jelijotla ei ollenkaan ole. Velkaan- tuminen pienviljelijain keskuodessa on saavottanot usellakin patkks- Euntilla monissa tapaukeissa jo

Aarinmgisen raja. elyat taa ena velkankasn

Pienviljelijat delasa. Suopaa vol sekolttaa myds

fuotiikkeens. enkin lidtiearvoa on suurestl Moltelte. Kiihottarassa Tieronnassa on Silla kielbamiatla ar- Tonsa, kiyttG@mahdoliisuas sllla on | lehrmiin pullistustavdissakin, mutta yleensd ci sen kayttGa pltutsi ulot- tas Ukonsiste kaytide pitemmale. Se voi olla kaviovoiteen sanz, sita yoldagn kayttidg syyhytaudissa j4 eit& barvitaan tavallisesti Eaastaria lalietiaessa, mutta tuistefiava an, elt ainella sisdllisesti anretties. sa liha rupesa malsemaonar tirpd- tite.

Thra j& yasellin’ ovat kotilaak- keltd, jolta voidaan kayttei me- nestyksellisesti mongéssa taudissa.

indnisa on mnillia verrtten rajoitet- tu Syste, mutta kun nrilhin se- koitctaan esim, tervaa, boorihar- | pos, salistlihappoa, j}xiia, kamfert- | tia toms. sdadagn mit arvokkaim- | mia laskeainegite Easva e1 tieten- | kaSn sag olla suolattua eika& yeticta, ei myoksano eltaantynitia. Sik el niin ollen tavallisesti voi sailyt. 123 kausn, yaan on kiytettava tuc- yeeliaan, Eaviovolteena nakee useln kayteltavan Wmmutettya thraa sl- nannS

Sekoltellazgssa rasveja esitn, boo Fihapon, salisyihapon yam Kanss. Fiitanee suurin fpilirteln pitas suh- a@etta 1:10 sopivara.

Saksansuopa on uilkonaisessa kas. | fassa trinomainen Buottava puhdis- tusaine, mutta samalla sila om de- sinfiovigkin ominoalisyuksla. Sita val- mistttaan pellavadljystad ja kalilipeas ta ja Ilukenee s¢ noln kahteen o

Baan ovetta. FdellS malnittiin erdis

sekolters, jota vol suosilella lhotau-

gprithin Ja kayttad niln ihon puh-

pakellisten vakuutusmeneteladen yn- nd muiden moisten tyldisten petta- mista ja kaslen silomista tarkaoltta- tlen sunnnitelmien kaytantoon otia- misen Eautta on niiden jarjestojen fisenista kykenemdton toimimaan ofessaan haikiileméttaman refor- mistisen fohiajakunnan valkituksen ja Jujan Gtteen alaisens. Amerikan tyavieniiiton polltiikka Canadassa ci millain eroa amerikkalaisen !m- Herialismin politlkasta, sila senxin tarkoLluksena on alistaa valkutusyal- tansa alaisena olevat tydlaisrt kapil- talistien harfottamano riisteog alal- eeksi, mist# orjuuttamibesia fe saa vastapslkkiokséeen porvarilisten hal- litusten tunnustuksen samella kun sen johtomiehii nimitetiiin koiken- laatuisiin kapitalistien ja miiden hal- ituksen virkolhin. Yielscanadalainen tyovaeniiitts {(All-Canadian Congres of Labor! mika 1927 perustettiin useiden tais- televien jarlestijen tolmesta cana- dalsiseksi keskusfarjestdksl, tolyoen, etta se kykenlal farjestamaan ja ke- thiméian Canadan troldisten inafat Jourobk yhtelsen tabtleluin ponjails kapitalismia vastaan, on Euvitenkin peltiingt kalkki siftien asetetut tol- yeet, zfllla sen johte hallitzemiensa noin 4040 tyGlaGen nimessd flel- faa iakot taistelukeinglna ja pyr- kii sovittamaan kalkE! taistelukysy- tovkeet jasenisttinsd puoclesta.. Fun ishks| otetaan lukuwwn sen aldas- mitinen kansailinen pollttikka, oiln on seivad, effi se on ftiten miuo- dostunui socialidemokratian ja re- fornmismin hellijiksi, missa ominat- BUUdessa Sf On Penittamisestiaan Makes rappeutint Ja on siten tyd- vaenluokan taistelulssa shta vaa-

Tallinen kuin koansangan Amerlkan Fyovuenliitto, koska sen johtajat ovat vilpilliscssi milelessi, omaksu- neet iucteluniraaseja, joiden tar- kotuksena on sekottoa ja johitas tyolHieL sivaun vallankumoukselli- Besta (laistelusta, hiljalsen Ja asteet- taisch sosiallamiin kehittymlsen tiel- ]e.

Nikleon kummankin keskusjiirjes- ton,.— samdinkuln perln vaihalu- kubsien IWW:in ja OBU:n — johta- jat ja patlamenttaorikot ovat. pet- taneet tyiliiset jokalsessa fllaisyue- dessa. Eun jdiscnistG on oasottautu- mut Vvalinbksi ryhtymaan vaslusti- migan iyonoslajien hypkkaykslt. Nal- den. jarjestojen tahella ci.dle tehty kerratsaan milain merkithivan jiit-

icslpfiattomen — 6ochupadssh) = oom. Tialtitaidottomicn ja oalttaln am- miatltitaltolston tyikiisten SUUIrCH

jonkon j&rjestamiscersl.

Taminiaatuisen tilanteen vallites- Si Om Iaaiiman yallankumoukselli- sen ammoittiyhdistysiiikkeen johteja, Punainen Telordellinen Hansainva- Hint. welvyobtanut Canadan vallan- kumouksellisen ammattivyndiatysillk- jkeen taistelljat muodéslamaan Ca- naiaan ammattlyhndistysiikkeen kes- kukeen, miki kykenisi juehtamaan Caonudan tytdaisid heldin joxapal- VeISISSH «6oteaisteluisssan§ 6 kapitelistista rithicnaliscintia, tyattamayytti ta sen aiheuttamaa kyrjuutta vastaan, Pundinen Taloudellinen Kansainva linen on velyottanut Canadan yal- lankum@oukselliset tydlalset ryhly- maan tyondn jairtestymattimien jar- jeslimiseksi, slllaé maan Jérjesty- matiomlien tydlaisten lukumulri nowsce Fi TOO0O00, foita reformisti- net Amerikan Tydvaienliltte ja Ylels- canadalainen tydveeniilite oval oset- tautuneet kykenemattomiksl jirjes- Aamean

Naitf btehtavli varten on mucdos- tettli Canadan Tydéliisten Yhtenal- syyslutta (Workers Unity League of Canada). Be on ottanui tehta- Vakseen jarjeslaa Canadan Lyolal- set volmakkaislin teollisuuslilttoihin. Se jarjestad reformistisiin jarjestol- hln teiminnan komiteoita sek tyb. paja- ja tehdaskomileoita, joiden tule asallistua tyoliisten tabsteiut- hin ja jatkuvasti paljattaa refor- mistizén Johdon petoksen ja vara- rikkvisuuden. Nain farjestettyjen te- atithumsiittojen fa komiteciden paa- Nadim tulee olemaan mahdolli- iiniman volmakas yhitnilsyyaA pal- vittiisissa talslelulssa kapitalistista rising Wastann.

Sumiala kun Canadan suomalai- cen jarieshin nelfannen alucen e¢- dustaja@kokous fella tervehiia Ca- Nada. Jyilaisten YWhtenslsy¥eliiton perustomistia. velvoltaa So Yatibla- van alagetolmlkunnan ja paikalilset Oeasiob parnaansa mukaan .tunke- Mase ja avustamaan fen toimin- tag.

Yallankumouksellisen Ilikkeen -£- dessi on Canadassa suurl tyo ras- kaan teollsuuden tyoniisten Jarjcs- Lamicessa eri teaiisuuksilla. fella on Metsi- ja maanviljelystyolalsten Fen)lisiligunia, joka omaa vallanku- moucsellisen perigatteen. Tama fur- jesto vasta on elupaiss# jarjesta- nyt metsatyolaisia, mutta tulee nyt yYha iagjentamaan oo tydskentelyaano | myo; maanyilfelystyéiaisten oy. m. | nditd alofa dahens olevien tyGlsis-i

lS

len jdrjestdmisekt! Tamahan on | juuri teoliisuusunio, joka jarjestad waikel feollisuudetsa troskentelevat

tyilaisel rotuun Ja yvériln katsomat- ta. Meldan tayfyy mydntad, elta amnivkinut vallankumoukselinen toij- Thinta yaalli mydskin yvolmakkaan talnudelisen taistelujarjeston, joka kKatikediessa = =6©6poliittisen) = toiminnan kena kAy kukittamaan Isheavaa kapitelletista phtelskuntaa.

Hacsl pidalaa joifen kanssa slu- eenime Ofartot ja atomulainen tyd-

a a he

a |

S, J. TOHONTON OSATOLLA oN YLIMAABAINEN KOKOUG

aanantaina § © ‘toukok. alksen kelia § Lilalla, . jogsa viel# kerran

. May 2 | oo GG ———————— ee ———. - er : . - . . ST Sentech kaataa Shen = ahha, a ere Ce es FT TE Polonpisceu. Oban mete | eee baraii ert. larmitse PESTS PaMeure feadsc. gu Ralvamwict. Blatmputiaeiia- i eden. -_ fenkin Fayttsi myOrkin igotulels Jlizsia jarjestoja, jaskin mami arat } on TT, sia

Wasta lodwlisten tuistelewien unlal- den lourankeja, silly pe eival vie- {@ loheskitlin yastaa tyalilsten tar- Pelt venakkuudesss ja tobminka- fehosan,

KMlewsh- ja maanvilfelystyoliisten

tealisuusunio on alueella ollut san- jtullaan kiis}ttelemitn sith npaljion Bell helkossa tolminnassa,. Se ej }puhultua uuden haslin lotin osto- ole KYennyt soamaan kuniollista }Juthya. Tullasnpe siia yleli kerran

tikein joukolla tahin lokoukseen, ChEd pi slelli nyt jo vilmelnkin saa- dann jolain valmilisi .tuon kauan Firellla odtleen owsion suhteen. Ja on

Ofélta nietsukimpilla, Silt on puut- tun, BKLVISUULtA ja rhbliiviai jair- yestelykykKyiu. Ben toimpiidla on suu- reksh Oaks) ragOlituiit mithin Kine

Blin, mulssis on suctataisin metsi- |linamicon oatettava myts se, ettik ta.

Linde: Wil, hin Kokoukseen slydile paisee alno- Tiissi sulitecssa tolteumime, ett |/f5taon jusenet, Joten jisenkortlt

suomelaisten osastoien talminta »,twikaan Ja kaikki kokoukseen. EF. P.

meéeLsht poh isten taistelujirjeston =

tLukemiseksi on thitin saakkan ra-

joitlunut etuphtssa taloudelliseen

aVuStamiseen, On plidetty Itamia

metsinilesten jirjestiilseksi, on ke- ratly ja lahjoltettu varojn metsi-+ trolaistern tentelujeéo tfyustamiokst,

SUOMESTA

eOys aah ‘Veet met-

Osastojen haallt ovat kllec’. Mmét~ | ERIKOISLAATUINEN VALTIOPE- thmlestel kokouspoik’sinna. Swomd- TOSSUTTU ESILLA GULUSSA isos jardesbom lehti “Vapaus’ on

myeos tukenyt melsityoliisten bol- Iniitog jh talstelula. Mutton osas- Lomme ¢ivit ole tlehmert kKyluksi yulisiustyoti, sdadaksren jisenensii, trilkili iyoskentelevit puulararategt- lisuudessa tohk sykaldissii, Mitty- mubig? unioon. Rehkenemme myos- elt, Vitti, elte; union taholta ole nainastetiu litheisemmin yhtelstel- minnan a~alliimaltomyytta muutlo kuin avustusten soamisensn Sucane- lnisten osastojen kanssa. Tiimii jot- tunee slltd, cthii union Jjasetnet o- val verratioln irralilsla, @e:ki untol- la disellginkiiin ole kyliln vaikubus- Valtanh omlin jisentinsil. Joka {a+ peuksessa jiibempi yuergyalkutus o- lisd tolyolteyved.

Kolvestyilaisten tiloudellinen jir- jestimintn on mydés paljon Jalmin jpoty, Suomalaisen jurjestun jase- nist #1 ale inobllisoilu jarjestetiyyn Lalniniaen Willi alalla, jokg on ko- ko alueen (litkeln. Jdrjestymilste kualvosolulin #! sugmaloisten keskuu- dessa ole olemassa sanan varsinal- seas merkilyksesuil, Tiillainen sal- gintila vallitsee huollmatta siitd, eb Lik Lydidisten clinehtojen ja. tydte- hon kiristimistii kUhgdytelafin = kat- yaninoissa, huclimatta silt, etl olo- subkect niissi muotostuvat entlath hucnommiks! sek elli ylelameansil- mallisen sodan vaara on yakavastl lishintynyt, miki merkilsee pallon Keski-Ontarion nlkkelikaivantosli- Pella, Joka fucttaa ragka-alnetta ko- ko omanliman sotateoliiquutha = var- tor mt

Niisla Byisth fn clemassaoleva Hatyrostroliiisten jarjestad uudist¢tta- ya. Se on rakenneltava volmak- kagksl teoitleyushirlesloks!, Joka vee laa jisenyyteensi Kaikkl koalvyastyd- liiceE kansallijuutesn katsomnatta. Suonmipialsine on thilla jiirjestiyty- misen alalla titkese tehtivi Auo- Tilettavanaan. Onastomme on feh- ivi kalkkensa tukeaksern katvos« tenllisuuden tyalelsten jidrjestymis- Tih. -

Aluckokous pibitad Ilsdksi:

Hulten leidessimmeée on kerrottu, pldatettiin Gulussa wvwime tkuullo wetltn Oulun Viv. Huoliayhdistyksen ightokunnan jiisenikt. Heldiit on nytlemniln kultenkln kKalkki vopat- leltu,. Pilditykseet allvat Johtunect Qrhasth Huolloyhdiatykesen lihetta- masth klertokirjeestii, Toveri Valné Aalto, jotn vilitethiin mainitun kler- tokirjeen lnsatijaksl, valkke gt kou- lukaar huolteyhdistykgen johtckun- toan, on passitettu litininvonkjloon. Mikill on ilmolteitu, twlaan hiinti Dulen raastuvenolkeuden itonnos~- i s¥ttimiéin "“valtlopetoksecn = y). Iyttambséesté". Somnoon raastuyan is- tuntoon oval axonegl hoasteen myds- kin tnzoltayndistykeen tolmikunnoan jisenct, toverit Fredrik Prltomaa, Jopkko Karvonen, Lisa Periitolo ju Fina Lanklla, Helti keikkia syy- Leliiin luvatlomasta rohonkeriyk- Seeth jn “yaltiopttokseen yliyttiml- sesia’’. Listksl on shonut hopstern myoskin toveri Ping Aalto Jonks Viliellin anlaneen oOpua malnitun Klerlokirjeen postittam!sesta.

SYYTEYIMMA BUIPUSSAAN

Miki! Glemme ssancet tietd on, Porlaan nostettu syytea Yaasan klir- jaopalnon hitvltykaen johdosta pide- tyn = s_ ¥aStolouskokouksen =©6puheen.- johtejan, tov. Syanlemei, vastaan sen. johdosta, ott kokonkseen o5aa- Ottanect tydlalseh tekivat labfoltuk- sia roistojen hivittimin kirjapalnon Wudelicen kuntoan asaitamisokal.

Syylieen perusteena pitiilsl olln — fuvaton roahonkeriys,

ee

TU BUORT VARTICALUS

De ee

Porvoon telakka on N-litton koun- potaltuussonnan yviilitykeselld saantil iehtivakseen suuremman yerttoaluk- son, joke varustetann kohdella 350 hy. moottertiia, Runko tehdddn ko- konagn mahonglta, kun sltivastoin

‘to

; isustus teRnddiin oslttaln mehon- 1, Btti osastolen Jesenten velvol- § lisuas on kuul v4 tedalamate vastan- Glsia, osittaln suomalaleesta puuwal- Ticista. :

¥4aanm amtmatti- taj teallisuuslilttoon, mikiil} poikkakunnalla sellainen tol- mii:

2. Ete fos jasen tal jasenet kuu- luvat reformistivern jirjestaon, miln on heldén muckioesteltava tolmin- ran kemllea, minkd on toimiliava Tythaiblen Whtendissyelilton anta- Mmitn ohjeliden mukalsesil ja valvoen- nen alalsens:

3. Eith# osestot magratdin valya- magn fililden velyotusten #Kiytin- toon osuvellultamista, mild varten Yoldaan Valin crikointn komitesn, minkh lehlkvinh on mytskin tar- [Pecilinen kysymy¥Esern = yolalseminen Kamoin kuln #hdotusten tekerminen osaston kokoukslle manhdallisia ku- Tinpidollsia tilmenpitelta varten, mika se on tarpeeliisla. fn kul- loenkin otetlaya varleen, ett mah- dollisten kurinpidolllsten talmenpl- teiden edelk on yritettive oslontaa kysymyHset mahdellisimman peris- beedlisestl, éenmenkuin Tolmonpltei- kin oTyhdyiaain.

4, EBlth osustoisa Hetil ryhdyidan jaricslamiin yalislus- jn varojen- hankinta-rmlarysia Canadan Met- si- ja Maanvillelystyaldisten wurd- am satjestimlsen hyviksl toukekuun afalla, kuten jarjeslomme tolmecte poineva an kecholttanut Taman mn

Laiva valmiletuo ayyskuun Jopulla, ja tulce WMeuvostchallituksen pute Jeske = Bl Joltettnvaksi «=©6aAduurmannin rannikelie katnatuksen Ja mishdolll- ach salakuijetukeen vaiyombeta yar- ten. Alukaen Glnta on vihiin salle 2 Milioonaa markkye. f

RAAMEA RAAKALAIBTERO

Makkilan Lelstlian kyliesi, tapah- tul vik. 8 pnd kanmea = veriteke. Banotipte kelastih keololsin oleve Evomies Hesator Emll Rantala, eau Hykvyain =6Poeriasa, tuli Rakemaan vYalmoaan, joka arvionpuollsaiden rii-. taisuuden takin off polistunut kote- Aan Porta alkoen matkustaa Vil. puriin, mutta off pysihtynyt titin- BR Juokse Lelstilin tyliin. Vailmo el halunnubt ldnted takalsin miec- hensd iug, dolloln miles tempas! puukkonsa ja Leki allld Yaimoain uselia Kériale rintuan fa velsaan ja Larituen fitten) yalmonsa plskaan vWiisl nineita plekan potkkl, katkals- ten niskanikamat.

Vaimo kuoH heti fa murhaaja lanti karkuun, mutta Iimolttaytul mydéhenmin PFPorin etelviin onas. Long, josea hénet vangltiyin,

iMurhattu Lahja Rantala on Z0-

tay Ksen koduwess2 toler jirjeslaa os footie? ta murhaaia 25 UL LG. jelmallisia Utamla crikolsesti Jar-| Heid an 3 lasta, jolsta nuorin an jestimistyin tunhnétuks! tokemiwksi]> ee. yanha.

Ja rahavarcjen hankkimiteksi far-

festamistydn tukenisexal,

5. EL: ciastalssa yilipldetaan fat- kuvta pPropagrandaa puutavaraleoili. suudessa joke tilapéisestl tahl ko konaan trtskentelevien jaseniensé keskuuderssa sdadaksceen helidel Wit- iymian aktilvistksl jfaseniksl puota- vara teollstuatyolaisten unicorn:

eta suomalainen jJarjleste§ terolt- tan jaseniile, ettit preosaiiwisyiys omad ammatilfista farfestad konhtaant on varsittava pois ja jasenten oli vaiku- lettava jairjeston joltioon: TiiRAl! | qusussmesjsntmypemnpsieietiemmmmmmren mane 4ilna éstintyy epdkohiia fa puutteei- oT Hsupksia, on ne hijvitettivi Bals- 1 COTIHOIDON AVULLA TERVEY. fimitta kelvotlomiks| havalttuje TEEN! SUOMENKIELI.- taantumuksetlisia virkailijoita: SILLA OHJEILLANI

. @tth taloudellisastd tietaan met- | Loosgeljiaco rrigclieediod o_ r

SSS Yleisolta

VYaopauden ‘Tolmitus}

l. Onke sovellasta kivttdi sanaa “Komi uniLell” puluttalsse osutis- Fnuppa-asicista®

2. Onke epajohdonmutcaista sekot- faa kommunistinen suimntakdslla ja

OSULStLA mintakdsite yhteen? Vastaus: 1. On. 2, FL

om: . VHDEN DOLLARIN MAKSUSTA ene-

sabyolaisten jarjestimista Ja telite- hill (maitokaori) —...——-—-.. Lil . luja ymmirryksessd eltd tdten saa- | pasceperascne en eeliclonelad 154 Sudbury, ‘Ont, daan famalla varvityksl ndiden e- Veerceilinsn reaiparagnae ay 200] _ — niten rlistettyjen tyéldisten kanna-| ““SyyU™ sckapuoliclimé {eines cot ot oS Z . tits suomalatselle joukkajarjeztOllem-= | Meletes sittineliotand1 —...--_. _.._. Lt | ie: Micien jn eieco suhepeolioggs § birkenemat- 5 : Pa

7. Eta vdlinpitumattimyys katvos- | Veoectien sud je slides coda puaaten _ 7 ; tydldisten farjestymisfi kohtaan on! ptt. =" 3.0C ‘HAMMASLAAKART: «° i

| F] ¥ ka ae : . . .

polstetiava ja suomalaisings gas. |Umpiaadip tkoran wlan) narentcnce tae Spesislist 0 GS

toissa tehtdvd tunnetuksi kalvostyae] .%

lalsten = jarjestymibsen vAilttArmmittd- | ste kelkkle plrealdes besverrkailn. KEvealy- myys: Taatekbeideo atcite o(igcta Ghetcsa0 pasdetaee eet feelestetadin peragyakob tase” Pele eb jel:

é=

F. Etta oOsastot rahelHsesti tukevat | uw. Taarkan oesticcila: Kaivostyalaisten = fiirjestimista par. Bee KOSKI'S HEALTH SERVICE.

haaksl katsamilla kelnoilla. Boz 2198, San Francteco, Calif.

NELVOSTOLMTTOON ON THLAT-

2) ai

Taylor

Bros.

antaknn meidiin langoittas talonne

tai apbkduyninge. | — Pubelin 1784—

134 Gore St.

1 “

SAULT STE. MARIE, ONT,

~ IDEAL SERVICE

DYE WORKS

VARJAYS. SEKK PUHDISTUS-

LIKE

:

4

D. Filiatrault, *

—Puhelin 1153— 54 Borgia Streat,

Huomatkaal Olen tovattayissa joka keskiviik- 6 ack lougntal Sudburyn marke-

lesa, Lihan, monecn eri La

Jon hyviii ja teoreattp, EMIL OJALA ot e&

Ista,

Sudbury. Ont

Sudbury, Oat -

‘on

Aaron Linder

Hyvuks] tunnetiun chicagolaisen

mootguaisonnuslitkkeon Canadan postiosaite on: Port Arthur. Ont

sees ox (TH .

Suomalainen

Naisparturi ja

Kahertaja

Pyydiimme sulkeutua atv.

ELSA GLADE

eta auosiodn: hyYVALl tydlld ja kehteltal- suudciln, Kaungushojtoa mye.

jn | KERTTU REUNANEN 131 Pater St., Toronto, Gat.

Parturiliikkeeni_

Sudbury, On

Matti Aho...

i Wy.

Ee!

Ft el

Paivelee teithi sing aulileti. om- Samella ¥OIn Inyorkin ilmoittan ett najeton: htusten kitherrystyoth tehdiiin moil-

Maititaitoleella tydili

li, Tyd ensiluckkaines

kohtuuiliect,

ja hinnat

Pavhaat: molakati sekd kahvit Sautavans aamusta varhaio ii-

toon mydchiisn.

ENNI KOSKINEN

SUDBURY, ONT. .

PALLOHUONE

—j-—

Matkailijakoti

6i—903. St. Antoine 34,

Mestreal, Que.

RISULA fa MATTILA, onset.

J. JARVIS,

ASTOIMISTO

Huone 105, Huron Chambers

Fuhelin 2189. — P.O. Box 1161

SUDBURY, ONT,

Lakiesioita, asiakiricia, hansalalepapereita, siirtolaislapia,

¥. in. Kifnteimistclainoja

Vanditialees teratiorvrane iTteste. a Ltt

Ainoa valmistaja Sud- : buryn ‘piirissa. |

Box 1028 - Phone 946

fekohampaiden jg. kruop tossa seks ciltatyé

Acme apleekino slaker mie tee Cedar. je Durham kat, kulmasea

" = 8 .

4

- .

P. 0. Box 536 —— fahelin--

SUDBURY, ONT.

. hee . Lr vs . . 1 oo . . a | soo . 1 . ote real . Iq . 7 =, - r 1 ae | se 1 . . "eo . = we tae eG =

oer

4

‘nm

ee

_=. = 9

ee ee

aoe

a “1-5

Pao Mees =

i

. . =o FT ot . 7 ~ ! ce = . . . ial on om kh - . "ale Te i le ee —_— =|:

_— ee . t .

ee wis,

pea Fae lini cL, rr t

=

= mua

— eee . . 8

. et ee ceeted eet _ ee

=

* mot 1 cite Rare a

L Lt

- a,

ory «tales

or

a ur a

= Th

1 1+ ca Se ln oe

nh . .s : “17 . a r i He . . . ee | oF . =

os / . [oon ge

em my fie sr: ed .

ae af s . = aoe . . en Oe . Jeger ep ae pe ere yea. . 4 et wot " . . . _ wa

i (ap

Ps red

ri 7 r ae

="

my

ee | ra 4 a

" ing: ae

TE

_r .

=

a

or - ts

a ” 1

_-

eT L

Aa

” al

es,

| “iy

. - . 1

. wo .:

a ghite, Paes

ii fe eos ‘=F

i

2 ed cee Bs bale “Ta a es pill spat ome .

reac

1 rears, rin

LP

poet ct ee

7 1 " 7 ee ee Te ee

= -”* - .