)

TALITUSES |

Hind Saate- |

$ hulu? AT 2— $1— . 1— 70

9-~ . 70

5— fh

» 10— St |

. 150 $L—

8—

bs 7.50

SSS ome oe

HES

mma viidamg, —_

matuotsust tOeks te-

naid tihele mehele © vahi Whe lauaotsa

ia Jarve Kaldate, ja

ukond Jaks saatma.

s vahk koikide ni. Jarve pohja.

nike vdhk vette ‘oli

ata saba’ ja roomas -

mB. jarve pohja, Kui

gid, hakkasid md-°-

idamega putma: —

B.omis’ kibe surm.

pidagu- igamees ap elu, enne kui

suse palga leiab.*

ane seitsmes CuK. |

ed ahe koleda ele. hevad.

srral, kus kilplased

f pohja olid mat- > Maale ei tulnud,

ijemini Jugu, mis

1 ja ‘ahastust ‘tegi.

MM old Shu hifja -

“sist koja - tulles yaga koledat ela- al oli kaks musta a mOlemal pool

l; kaks suurt sirget.

sInud-ta ka mitte

kombel meeste enud, vaid koledal - mene ‘maha istu- s nahti vast tema |

ADO PARK, 9.C.

_ WETHERINGTON, FALLE

- Telefonid: toimetus AAAABI3

| dks toll hel veerul:

I teKStiS ceccscccccsccecesonees

i

_ ENNALFRED “ADVOKAAT-NOTAR Reom 1692, Royal Trast Tower

Toronte Dominion. ‘Cantre _ Postiandress: P.O, 326, Toronto

_ Ont. (Bay & King) MSK 1K7 Telefon: 869-1777.

24-tundi telefoni valveteenistus —

B

PARE

Advokandid-notarid 365 Bay St., Suite 401. 363-4451 |

Ohtuti 447-2017 voi 929-3425

“nestub,

=

vasa 5 EESTLANE XE neljapdeval, 1. sepiembr? 1983 — Thursday, September 1, 1983

| ga ROCK MUUSIKA : VALIAANDMINE EESTIS

Eestis rock: ansambli populaarsus

areneb teist teed kui see juhtnb

i-s., kus heliplaadifirmad votavad uusi ansambleid oma kie alla va- rakult, kui paistab, et sellel gru- pil on vdimalust populaarseks saa- da ja paliu heliplaate miitia. Bes-

= lis rock-ansambel peab tegema

mitmeid aastaid ettekandeid tant- sudel, siis kKonsertidel, ja kui én- siis raadios ja “TV-s. Vii- mati. Eesti suurgrupp jduab keli- lindistada omia muusikat ja saata

Moskvasse, et tuba’ saada viikest

-heliplaati voi suurt LP’d teha. t¥&s _ LP Kestis on yérdne, nditeks, voib- olla viie LP’ga Soomes, Pole ime,

et Eesti noored helilindistavad oma

lemmikgruppe . raadiost Bb TV st

~~ voi Konsertidel.

“TONU TOOME | B.A. Sc., LL.B. _ADVOKAAT — NOTAR

‘Yorkdale Place, 1 Yorkdale Road, | Suite 207 : Toronto, Ont. M6A 3A1

. Pelefon 789-7579 kodus 762-2367

- Nendel on : a lium‘,

- KOIKIDEKS KINDLUSTUSTEES

A. LATER & CO. : . Ltd “NSURANCE® | 1482 Batherst St, 4 kord (Bathurst—St. Clair).

Telefon kontoris 653-7815 ja | 653-7816

—vérreldes Lidnega.

t ansamblitest.

Ansambleid on tinapieval estis

- vaga palju. Aga nende] on plaadis-

tamise. probleem kiillaltki Komplit- Sseeritud, Lindistusi moodsama muusikaga ansamblitest on vahe Ainuit moned koige populaarsemad (erit{ need, kes on laialt populaarsed) rock-

grupid on joudnud LP-ni, niéiteks. ,,Apelsin‘ | Fix, _ Hingus“, ja iiks kogumik nimeta- ~ fud ,,Noortelaulud”. Vaikseid plaa-

(nendel ongi kaks), Ruja“, ,,oven Grundberg-

te on robkem (4 pala plaadi peal) Vitamin”, ,,Consi- maseke,

heliplaadile

— te keskel, milial Moskva otsustas, ~ et rock-muusika ei olnud nii halb,

hakkas toetama rock-festivale

_(kenkurss, voistlus; mitte labusta-

“{ miseks nagu rock-festival Laanes),

j JOHN E. SOOSAAR nn ore:

Chartered Accountant | 181 University Ave., Ste. 1802 . Toronto, Ont. MsH 3M?

Tel 864-8099

ja esimest korda. lasid tiht Laane

| rockmuusikut teha konsertturnee | Noukogude Liidus (see oli Elton

John). Siiski siisteem teeh LP saa- mise raskeks. Firma ,,Melodia‘ Tallinna heliplaadistuudios tehtud

ja kunstindukogu poolt iekuulatud -helilindid kolietuvad ja vananevad

Moskvas, iileliidulises matriitsi jar- jekorras sageli 2—3 aastat. Naiteks

| -ansambii .,,Fix“ heliplaadi mater-

_Paijed eestlased _ ‘majaomanikod, «ed ten et teen igasuguseid raud- ja puuaedu ‘kruntide timber. B, RISTMAGI, tel. 759-6424.

-VABA EESTLANE

“TOIMETUS JA TALITUS | | avatud esmaspSevast reedeni kella 9—3-ni

i Toimetaja H. Oja kedune tel, 481-5316

talitus A444 4832 7

KUULUTAMINE VABA EESTLASES

om tasuv aj: ialehe laialdase >. Teviku tOttu. —

kuulutuste Kktljel : esikiijel |

Kunlotusi vbetakse vastus

| nadala esimesse ajalehte oni + emasp, homm. kella 4J-ni ja. } nédala teise ajalchte kunt kol-

- map, homm. kella 11-ni.

tel, 444-4832

| muusikarahulduse 70-ndate aastate. 1 alfupoole teismelised. “-Nende 10 fl aastat nooremad 6Ged-vennad. TA-

- Valjaspool tOGaege: — ~ Leida Marley 223-0080 -Postiaadress: ote

9 Parrayano Ct. Wilowdele ? Ont. M2R 358 |

pla adistatakse

: » LEO | Sayer", | Paul MeCartney", | hard‘*, ja moned teised. Osa nen- ’ dest--on single heliplaadid ja ena- i mus neist on Liidnes jiuba ajast . | ja arust. Tésisemat rocki ja intel-

| Jektuaalsema sisuga Liane mood-— 1 sat muusikat kauplustes lihtsalt ei i ole. Ja neid eelpocinimetatud _lit-

jal yananes seal umbes 2 aastat. Hiljuti iimunud ,,Ruja‘. LP laks kiiremini, kindlasti sellepdrast et

puhendasid .selle kavalasti Nouko- ss

gude Liidu 60. aastapievale, ‘mis

. ol ainult aasta eemal.

Vorreldes Ligne ‘clukorraga, heli-

Laine ansamblite plaate ligub

Eestis pohiliselt mustal turul, kus on lausa fantastilised hinnad (osa _ - plaate maksavad isegi 50-70 rub- — _;, 1a). - Plaadikauplustes |

on olnud

miitigil ainult tiksikud litsents-heli- | plaadid nagu ,,Abba", ,,Beaties“,

Rolling Stones‘, .,Bee . Gees‘,

(Cliff Ric-

i sents-plaate, mida on leida, fuleb

nii vahe et.neid jatkub pohiliselt.

| vaid mijiijatele ja vahel ka nende

tuitavatele.

; RUIA® 10, AASTAPA EVA

, KONTSERT

| 1981, aastal detsembris toimus - | Tailinna wues lianahallis (mis val- + mis 1980. a, suvel — vahetult oliim- | piaregati eel) ,,Ruja 10. aastapiie- | va konsert. Konserdi esimesel poo- i Jel kdlasid VANA ,,Ruja‘' (s.0._ f . Ruja enne 1974. a.) lood, milles ? ansamblit toetasid veel kammer- — keor ja siimfooniaorkester. Sellel

poole] said oma nostalgiahingulise

NAPAEVA ,,Ruja“ -(s.o. ,,Ruja”

| peale 1975. a.) fan’id istusid saalis | aga -Olgu kehitades. Seda maruti- i sem oli nende.kaasaelamine kon- soa serdi teisel povlel, mis algas noorte

: '» Magnetic - Band, Radar“, ,Ruija', ,Ténis _ | Magi ja Music Safe‘'; jne. Aga olu- _ 4 kord on, siiski paranemas kui. ar- i vestada seda, et enrie 1976, a. ei { olnud: mitte iihtegi heliplaati Eesti : 1969, aastal pandi i veto kahele Toiyo Kurmeti an- | sambli ,,Virmalised* i ja seitse aastat mdédus, enne kui 1 ansambel ,,Apelsini’’ esimene LP | tuli valja. Oli alles 70-ndate aasta-

iildse vahe muusi-.

kat. Aastas ainult umbes 20 tundi muusikat LP-de ja viikeste plaa-_ tide jaoks on lindistatud Tallinnas.. —

sohn Lennon", .

- idilmutuskappe ja pliite — igat Mild

_° plnkarite ‘hiimniga" ‘Bile nagin.

ma Eestimaad“ ‘(mis on esitatud

- - uuel ;,Ruja‘* LP’1), Whe laulu pu- bul muutus aga ..kogu hiigelsaal

pamsaks, Biis S Kiridlasti on seda poh- ‘justald mitte Lenin vaid Lennon.

LOPPSONAD LNANEPOISILT

taas haudvaikseks: Olematuks said —

erineyad suhtumised muusikasse. Koik tousid piisti, sest kélas vaik- ne ballaadilik ,,To Mr. Lennon"; ingliskeelne lugu, mille ,,Ruja’ so list Urmas Alender kirjutas péeval

‘parast John Lennoni tragilist sur-

ma. (See laul on ka ,,Ruja‘' LP’l). Loo sitnnist jutustab Alender nil:

_yleade John Lennoni méttetust

mérvamisest vapustas mind nii, et haarates nukrusehoos kitarri, too meloodia ja ingliskeelne tekst na- gu iseenesest pugesid kusagilt sise- musest valja,“

Esmakordselt kélas se lugu Tar-

tu. festivalil — Eestimaa esindusli- ” kumal. Rockfestivalil — kevadel. Too festival oli pithenda- tud John Lennoni mdlestusele, me-

hele, kelle teeneid maailma mut

Sikaajaloos, sealhulgas ka Eesti

rock-muusika arengus, on raske tte | ‘hinnata.

Nii on Festi rock- muusika areng, mis algas Biitlite kopeerimisega, viinud tinapdeva lauluni‘ja Rock- festivalini, mis on pithendatud iihe- le nende Butlile, John’ Lennonile. Biitli-ajast peale reck-muusika on olnud mitte ainult lobusaks mutsi-

kaliseks enesevaljenduseks, Noorte .

kaudu on need tunded levinud iga- je maale vaatamata piiridele, ka Noukogude Liitu. Kui tulevikus olt- kord Noukogude Liidus muutub va-

Tallinnas peeti Eesti Rikliku Kirjastuse, Poliigraafia ja Raa- matukaubanduse Komitee néupida- mine, Arutlusel olid téitajate eel- seisvad wulesanded, kus esikohal peavad olema ideoloogiatéd. ja poliitilise . kasvatustéd edasise tajustamise kusimused, Olevat -tar- vis robkem valja anda ilukirijan-

dusteoseid ja tihiskondlik-poliitilist

kirjandust, parandada raamatute

kujundust ja poltigraafilist teastust

ning tihendada loomingulisi side- meid autorite, eeikoige noorte au-

joritega, samuti. kirjandusteadlas- ‘te Ja kriitikutega.

we

Rapla rajooni Marjamaa soviice-—

sis alustas 1981. a. majand omal youl veski ehitamist, mille finant- seerimiseks saadi pangast pikaaja- list lacnu. Osa seadmete puudumt-

se tottu veski ehitust samal aastal é1 jopetatud. Pangaie aga esttati

des cn tommertsiaaine,

198i. a.

KODUMAA |

-mnisjoni = aktiga

gelpoolne. lugu on minu soovil kirjutatud Tallinnas jg mulle saa-

detud Hoorte pooit, kes. on ]4bi ela-

nud Eesti rock: muusika kahekiim- ne-aastase ajgiog. Olen ise kuwnud kGiki elpoolnimetatud heliplaate, ja Laane rock-muusika vaatepunk- tisi Apelsini® » pl lxi'. ja. ,Ruja“

LP’d on buvitavad aga alnult ,,nu- ja" LP kélah korralikult, siin titel-

seisay hasti Life rock-gruppide - korval, valja arvatud et ,,Ruja‘

kasutab eesti keelt (valjaarvatud »To Mr. Lennon),

Parimad lood minu , ‘Laine kOr- yadele” ei ole tthelgi heliplaadil. Neid lugusid véib leida ainult Tal- linna Neorte helilintidel, véetud raadiost, TV-st ja konsertidel.

Vajadus suureneb, et Ladnes eesti Nored korjaks kokku Eesti rock-Muusikat ja teeks kassett- koopiaid, kas voi iiksikult, et teised saaksid ka kuulata, sellepirast, et Noukogude Liit oma kehyade iik- sikute plaatidega ei anna praeguse Eesti Umbes 600-st noorte-ansamb- Jeist KOrralikku esitust maailma rockimuusika kultuurilavale. Mosk- vale el meeldi, et eesti noorte-muu- sika 01 Mii hea ja edukas, ja et sama oskust ja entusisami ei lei- du vene ncorte hulgas.

- - a . : m EH i ” 1: a! yon BS Oe ; Ao ont of . ; 1

laent Kkulutamise kohta pidevalt fiktuvsete ehitustédde vastuvotuak- te. Raamatupidamise andmei! on veski ehituseks kulutatud 41.775

rubla ning objekt vOeti 1981. a. 30.

detsembril riiklikn vastuvotuko- ekspluatatsioont. Kaesoleval aastal selgus konfrolli- misel, et veski on lopetamata, 12.- 449 tupla maksavad seadmed sei- saval objekti Jdhedal halbades tin- gimutes ja osa heist on muutu- nud: trautamiskolbmatuiks. lastele avaldati vali noomitus ja tehakse mahaarvestusi kahjude hii-

Vitamiseks kahe kuu palga -ulatu-

Ses,

Otepai ja Haanja looduse ilus, kaunis kuppelmaastik olevat kadu-

mas. Suurtele majanditele on maa-

harimine kiinklikul .pinnasel tiili- kas ja vahetulus. Seeparast on las- fud jatsumad maekaldad ning ma- dalamad kohad jarvede iimbruses

lepavOssa kasvada. Viimasel ajal Esl gn suures ulatuses istutatud kuuse-

fe: meisa ka killlalt laugjatele nélva- m dele, endistele pdldudele. Selletottu me olevat endine iimbrus oma ilu kao-

LEO KANN, D.C. DOCTOR OF CHIROPRACTIC

212 Dinnick Cr, Tel. 489-0562

- ELEKTRIK

| Sisseseaded, uuendosed fx pares- @used elumajades vol cttevitetes.

Halling 762-9190 iLitwents nr. E 1044

BON AIR APPLIANCE SERVICE PARANDAME

%. 31 aastat thipraktikat yr Tel. 533-9334 eS

. Eesti Sihtkapital Kanadas Annetused,. testamendi-pdrandused

ja méalestusfondid on tulumaksu- vabad, Suunake oma annetused

noortele ja teistele eesti. organisat- - stoonidele esti Sthtkepiial Kanadas kaudu - tulumaksuvaba ©. kvitung) saamuseks, ~- Eesti Maja, 958 Broadview Ave. Toronto, Ont. M4K 2R6

ANAESTH

duses 1,

* tamas, paljud endised taluhooned

on havinenud voj ajahamba pure- tud, dued, aiad ja pollud ‘vosas.

- Mitmel pool. on tastud kinni kasva-

da kilavaheteed, metsad risutstu- nud. 10-15 aasta--pdrast voivat igal pool olla mets ja ilusast kor-

rasta jindege kuppelmaastt

. 37 . " Kohtla-Jirvel arutles partei juht-

= kond paevanrobleeme, ildisele sei-

sukohale, ct koik on ikka paremu- se poole ldinud, seigus siiski veel, et linnas on viga halb elanike va- rustamine virske kddgiviliaga. Te-

. gelikult olevat see juba vana prob- Jeem, 484 senikaua kui see on la-

hendamaia, on mustaks plekiks parteielus.. Septembriks jubatakse sliski katky lasta kédgiviljakombi- naadi esittene jirk -— esimene hektar kasvuhooneid. Ka olid arut- Juse] partei ridade kasvu ja tugev- damise kusimused. ‘Linna parteior- ganistatsioon votab aastas vastu partei liikthekandidaadiks keskmi-

_selt 270 Mimest, kellest tédlisi ole-

vat 70 Drots, ja kommunistlikke noori 72 Prots. Kuid seniste noor- te kommunistidega olevat yaja ie- ha tugevat kasyatustédd. Kohtla- Jarve on Juba ammu saanud vene elanikkormaga linnaks. te

Tallinnas jagati valja kunstniku- diplomid. Maali alal 7, graafikas 7, skulpturi alal 2~ teatridekorat-

.stooni alal 3, teketiili. alal 3, kos-

tiitimi alal'4, naha-ehistéd- alal 2, metall-ehistés atal 4, keraamikas

5, klaasehistiiis 1. Tésstuskunsti

pievases [Sakonnas 5, Shtuses osa- konnas 8. Ruumi- ja mbiblikujun- arhitektuuri piievases osakonnas Ie Ja dhtuses osakott- nas a.

sid.

Ruja |

Seedrioru noored tegevuses. Pildil rongaga kompveki hambaorgi abil iihelt teisele andmine, vasakul{ Erik Rungi, Mati Barras vahekohtuni-

kuna ja Peeter Yalling.

Foto: Maimu Nommik

Veel kord: Kalevide” = »Aalevipoeg’ inglise keeles:

Teie lehes 26. aprillil 1983 il- das_,,Jlias“ . munud artikli —

., Kalevide — Ka- levipoeg inglise keeles’ — puhul oli allakirjutanuil kavatsus kohe teatud, kaepérast clevat informat- siooni larja teel sisse saata, kuid-

- tpapaevase t00 surve pubul jai see

tegemata, Kui age Uhes Asjaseg le- he numbris ilmselt crescendo i- mega teime artikkel samal teemal

ilmus, otsustasime, et see teatud .

informatsioon on otuline, Nusiis: Raamat, mille alusel see ,,Kale- vide on kirjutatud,i on ilmunud 1895, aastal Londonis, Inglismaal, John C. Nimmo kirjastusel kahes

‘KOites, Restt maakaardiga esikuljel (,,with a map of Esthonia"} peal-

kirja all: ,,fhe Hera of Esthonia and other studies in the Romantic Literature of that Country." Compiled from Esthonian and German sources by W. BF. Kirby, ELL. PLBS., ete., corresponding member of the Finnish Literary

Society.

Eessona antud juhul on paris Oluline peagu tervikuna dra tuua: ,,Kul ma ,,Kalevala* ja Soome kirjanduse wuurimist6Gea alustasin — kavatsusega seda poeemi aval- dada ingliskeelses valjaandes, mil- lega ma ikka veel fegevuses olen, slis juhtis mund tarviliku atnestiku kogumine ka naabermaade kirjan- duse yaatlusele, Olin lootnud leida Kalevipojas* ,,Kalevala eesti (Esthonian) yarianti, kuid leidsin ta olevat nii. erineva ja samal ajal nii huvitava,, kui. maha arvata koormav ja mitte-oluline aine, mis on peateemale lisatud, et ma [0- puks otsustasin kogu selle teose

avaldada proosas, eritt kuna mida-.

ai sellist senini inglise keeles katse-

fatud ei ole, peale mOningate ju- huslikkude, aAjakirja artiklite,

,besti (Esthonian) rahvajutud (folktales) on samuti vaga huvita- vad ja. paljudel puhkudel aarmiseit originaalséd ning ei ole kunagi il- munud inglise triikisOnas, Seilepa- rast valisin ma seeria kUilaltkt’ ise- loomulikke jutte ning lisasin mé-

ned: ballaadid ja Rihipoeemid. See-

viimane osa pole kill palju rob- kem kui ,,Kalevipoja“ lisa, ehkkt ta on raamatu JOppu asetatud.” Eesti ballaad-literatuur’ on to- hutu (enormous) ja praegu asnult

ogaliselt uuritud ning’ avaldatud-

isegi originaalis, selletottu on enne- aecené seda siin Uksikasjaliselt ka- sitleda, ka pole mul selleks praegu aega ega ruumi,~ |

,Otsustati lisada ka’ ,,sketch- map sellest vahetuntud maast, keasaarvatud mOned - Kchanimed, millest eriti juttu on. Eesti folk-ti- teratuur isegi iima ballaadideta on viiga jalaulatuslik .uurimus-ala; ma ei paku siin enam kui naidiseid (specimen) mOnedest kdige kerge- mini k&ttesaadavamaist allikaist.

Mul pole vOimalik teha praegu

enam — oma professionaalse {00 tGttu, ‘kuna minu ,,Kalevala" 106 on niigi juba Kaua vubinud. Euroopa 4dremail (outlying parts) nagu Scomes ja Eestis, ku- hu ristiusk saabus palju hiljem kui [idne ja ]6una osadesse, on primi- tiivne Kirjandus sailinud palju suu-

remal mi#aral kui mujal. ,,.Kaleva- —

la‘ ja ,,Kalevipoja* avaldamune (publishing): k#esoleval sajandil an- nab silmatorkava (striking) mnaite otse meie silmade ees viisist, kui-

by __,,Kalevipoja”

dused teha.

ja Odlisseia" kreek- laste huigas tiles kasvasid, enne

kui nad praegusel kujul Pisistratu-

se korraldusel ilmusid.“ - ) Xx

‘Sissejuhatuses toob autor dra

(tarvitades nith@sti Esthionia kui ka

Estonia} geograafilist, topogradft- list, poliitilist ja keelelist olukorda _ ja asendit kirjeidava osa.,

Autor kéneleb ka varsimOddust, mis on ,,¢ight syllable trochaic’ —

eestlaste ia scomlaste poolt kdige

tavalisemana tarvitatud. Ta margib muuseas ka, et selle varsimOddu adopteeris Longfellow oma ,,Hla- watha’s“ . (,,Kalevala Schiefner’h saksakeelsest tolkest}. |

Peipsi (Peipse, Peipus} jarve kir- jeldusega iihenduses vOiks huvita-

— vana 4ra tuua jaremist: Jary -——- tema

pikkuse kahe-kolmandku piiril on jaotatnd peagu kaheks ning }Ounapoolset kolmandikku on vahel nimetatud Pihkva (Pskov) | jarveks. V6ib-olja, nimetab autor, ° oli see mOlcmate osade kitsuse ko- hal, kust kangelane labi -kGndis, kuna isegi suure torm: ajal vesi - falle ainult vOGni ulatus? (Si voibolla voimalus arutluseks, et hiigelrass inimkonna ajaloos mitte puht-legendaarne polegi ja et eest- lased selles asukohas jyuba tol ajal eksisteerisid.)}

Autor on Eesti miltitilise kange- lase nime — Kalevipoeg — jatnud muutmatuks (patronuum).

VoOrreldes Soome ja Eesti mttte- loogiat, arvab autor, et ,,ialevi- poes.on arhailisem (more archaic and more heathenish) Kui Kale- vala.

Allakirjutanuil on, olnud vima- lus mitmet korral bi lugeda ja - nautida W: F. Kirby ,,Kalevipoe-

. ga" originaalis. Nautida selleparast

just, et on vaga hea meel naha sel- list imetlusega hindavat té6d oma rahva kirjavara suhtes ja veel sel- lise haruldaselt tépse ja asjatund- liku tG6mehe sulest nagu W. P. Kirby seda naib olevat olnud.

Mis puutub Lou Goble nimelise autori t6dsse: kui ta on W. F. Kir- _ ¥alitud atnetel mingisuguse fantastilise tO0, kirju- tanud ja seda ka’ nit nimetab — oleu pealegi. Kirjutatakse igasugu- | seid lugusid,

Mis aga kiita ei ole on sce, et selle rahva asjatundjad, kelle folk- loori alusel selline fantaasia on kir- jutatud, Ulepeakaela . vaimustusest kogu asjale, kaasaarvatud mele folkloorile, tragikoomilise. varvingu annavad — selline ,,Kalevide* ole- vat Eesti rahvaluule edutaja jne.

_ Folkloor kas on voi ei ole, Sel- jest tOlked ja ainetel kirjutised peavad olema tépsed ja vastavalt — selgitatud, W. ¥. Kirby t60 on sel- line. Mis puutub L, Goble t0dsse, siis on yOimalik, et autoril oli ka- sutada n.n. vigane koopia Kirby - Kalevipojast", s.t.. originaal-raa- mat, kust puudusid teatud osad. Antud juhul arvatavasti esimesed lehektiljed,. eessOna ja maakaardi- ga: ndib et valdav osa ka sisseju- hatusest. Seda oleks L. Goble oma | ti .sissejuhatuses pidanud nimeta- ma, kui see nit oli.

Meie kohus, kui ,,Kalevide* au- toriga iildse ‘iihendus' vOeti —

oleks olnud tutvuda ,,Kalevide™ -

aleailikaga ja alles siis oma jarel- , o ¥. K, °