~ Lugeja kirjutab

- VABA EES{ ANS tisipieval, 29 septembril 1932 — Tuesday, September 22, 1981

TABADE EESTLASTE HASLEKANDJ i

- VABA Ges 1

VALJAANDJA: O/t Vaba Eeétlane, 135 Tecumseth St. Torontoa - PEATOIMETAGA: Karl AITO : ‘TODMETASA: Hannes Oja

POSTIAADRESS: Pi

Box 70, Sin. C, Torunto

Oat. Mel 3M? |

TELEFONID: toimetus iR-7524 talitus itellimised, kuulutused, —~ ekspeditsioon) 364-7675 |

: =“ @ELLIMISHINNAD Kenadas: aastas $3$.— - poolaastas & a21~ ja

aq. veerandaastas Sit, kiripostiga! sastas $61.— podlaastas $33.

ja yeerandaastas $17.—

} TELLIMISHINNAD valjaspool’ Kanadat: aastas $42— tas $23 ja veerandaastas $12...

poolaas- Eiripostiga USA-s: aastas

$67, poolaastas $35.50 ja veerandaastas $18.50

LENNUPOSTICS tilemere-maadesse: aastas 876.—, poolaasias | | | $38— ja veerandaastas $20— :

- Aadressi

egg el

uudatus 50 C, A Uksiknumbri hind a0 ¢.

BREE ESTONIAN | Pubiised ‘by Free Estonian Publisher Ltd., 135 Tecumseth St,

‘Torciite

Vaatamata sellele, ef Vhendrii-' tundusid

kide president Reagan on saavuta-. nud derve: rea voitusid oma kau- _gelenlatuva — 1a labiviimisel, ei ole ta 4j0udnud! kaugeltki veel mie tippu ja tal tu-, Jeb paljo t00d teha ja vaeva naha! enne kui ta sneudab oma konserva- fiivse majandusplaani tiies ulatu-

ses rakendada, Kui Reagani admi-

nistratsioon. keskendas seni tihele- ‘pant oma majandusplaani pohilis- tele - probleemidele ja maksude ‘alandamise programmi labiv: limise- mt: Kongressis, sis qaid paljud pa- kilised programmid seisma fa oO"

.teolukorda, kuid niitid tuleb ka’

need paratamatult pievakorda vot- fg ja nende. Tahendamine © ei ole kerge. -

Presidendi ‘iheks suuremaks probleemiks on laiaulatosliku toe- (nse sdamine kéigile oma program: “midele kuid see ei ole kerge tiles- anne, kuna koik majanduskiisimus: fe eksperdid ej nouste Reagani ja tema nouandjate seisukohtadegs..

EhKKi vatitsus: on ‘optimistlik Ja loodab riigi eclarvet -1984,. aastaks tasakaalustada, ef ole paljud ama-

majandusprogrammi|

Hittsijad kaugeltki samal arvamisel;-

eriti -kui- Reagan kavatsch riigikait-

se ‘kulutasi tundevalt tista. Kalku- -feeritakse, et Reaganil tute 1983, ja 1984, aastate keskel f6deraalva-

-ditsase kulusid veelgi 75 miljardt doffari vOrra karpida enne kui ta saab hakata réikima eelarve tasa-

_kaalustamisest. Punase pliiatsi ohy-

_ Tks peal langema ‘ka viigikaifse

_ hustamise programm, kuna seda tuleks yahendada ambes 30 miljar-

di dollari vorra, Reagan on Juba- nud riigikaitse kulutusi karpida 13. milfardi dollari vorra. kuid . eelarve

krifiseerijate. arvates sellest kokku- témbamisest ef. prisa. ee Kui meenotada Reagan valimis-

‘eelseid ia ka viimasel ajai peetd: kimesid, siis on ta alati alla kriip-

-sutanud Uhendriikide riigikaitse t6-

hustamse’ vajadnst ning on éCota- ,

nud selle eesmirgi saavutamiseks

astuda -drastilist samme. Nititd on- pi joatud probleemi juurde — kui-. das métleh president tekkinud di-

lemma lahendada. Uhest s:iiljest

yajab ta _riigikaitse lifeschitami-

seks syurit summasid kuid teisest

fasakaale viimiseks tinduvalt kir- . pima. Naib, et presidendi! ei ole

_ ¥Oimalik molemaid eesmirke sa2-

vutada ja ta peab siin letdma min- SiSHBUSE - kompromissi. Tegelikult

Mootorpuriek. wAlart lugu

Malestusraamatus “Paaste meid dra kurjast eksis kirjanik Evald

’ Mind. (alias Ain Kalmus} Korges-

saares, sept. 1944 sakslaste poolt kinnipeetud. , Alari‘® loos, nimeta- des, et lacy toodi Hiiumaalt Rohu- killa sadamasse jne, Kirjanik Lun: nistas eksimust (tema~kiri allakir-

jutajale 24. 06, 81.) , Alari‘’ koos’. pogenikega pidasid kinni “rannavalve | Selle juures kaht. kalalaeva/traale-

sodurid, ° kasutades

rit... Alar’ toodi Haapsailu, kus mehed — arvult ca 30 — vahialus- tena rongiga Tallinna Keskvangi- majje saadeti.. | :

) kuljest. peah fa rier eclarvet selle.

jnflatsioon Whendriikides masel ajal mOningal madral vahe- -

edusammude

‘Ont. Me] 222.

~ President Reagan ] wb cemid

_presidendi lubadused eelarve tasakaalustamiseks, maksu-

lude svureks idstmiseks -juba vali- iniskampaania ajal vasiuolulistena

ja kdttesaamatufena kuid Uhend-.

thkide avalik arvamine el omista-

nud nendele kontrastidele- vajalik

ku. tihelepann.

Presidendi kavas

seid ja abistamissummasid,. mida

tihendriikide valitsus on jaganud

seni vOrdlemisi lahkel kact ja toe- tuste osaliseks on saanud ka pal-

jad sellised inimesed, kes selfeks.—

foetuseks ei ole Oigustatud., Nende summade kirpimine kujaneh Rea- ganile eriti tugevaks pabkliks, kas na sith twlevad mianeu waesemad rahvakihid ja nendele ieidub Kongréssi ‘tingkondades kaitsjaid. Presidendi- olukord muu-

tub veelgi komplitsecritumaks kai

ta hakkab rakendams kOiki teisi

oma « sisepoltitilisi programme na- gu seda an viflus abordi - vasta, koolilaste bussidega ringivedamise

kaotamine, ja paljude valitsnse ecs- kirjade ja jubiste likvidecrimine.

See kojk kutsub esile suuri stsepo--

liitilisi. muudatusi, mille ‘tagapdh- jaks on fdderaalvalitsuse iakkama- tu. kasvw. pidurdamine ja. selle

kindlatesse raamidesse surumine.

Reagani - eriliseks _probleemiks fdotah. kujuneda tildine majandus- liku elu. kulg, mis on tihedalt. seo- iud tema wute pregame a fistilised andmed kinnitavad. on vVii-

nenud, kuid intressimfarade lange- miseks ei‘ole pracgu mingisnouseid viljavaateid. Selle tagajarjeks on majanduseli. jirk-jarguline stage neeromine -—- paljud artlised etfe- votted lipetavad. oma’ tegevuse, maju on raske ehitada ja veelgi raskem miltia. ning f0Gtute ary on kasvanud 7,2 protsendile.

Vastavad ringkiisimused naita- vad,"et president Reagani popu- laarsus rahvamasside hulgas on vii- masel” ajal. suurenennd. See on Valges Matas ja vabartiklaste par- tei ridades tekitanud featava optt-

mistliku meclealu, Kuid presidendi | varjus kummitavad

suurte fagasil0okide yOimalused —

ja. midagi ei ole muutlikum ja kii-

resti ¥ahelduvam kui rahva arv2-

mine kut valitsus masside | heaks-. ‘iit Bra ef suuda teenida.

‘K. A.

“On ka teada, et Haapsalus Jaevalt mahavéetud naised-lapsed anti

| Saksa | ‘Julgeolekupolitsei IVA osa-

konna ametnike (sakslaste) korral-

-dusse, kes omakorda nad file and-

saksa .

sid sama astttuse IVB osakonnale

{Eesti poliitiline politsei). Naised-_

lapsed dchisid asutuses, Kuulati We aE vabastati jargmisel paeval; s.o.

ca 20. Seega voecti laevalt maha ca 50 tiiskasvanut, pluss lapsed, kelle- de arv on ja jaab kindlaks tegema- ta. Be oe Kuidas nendel -isikutel 12. sept.

kuni nende vabastamiseni Tallinna taas- “pogenemine dnnesius, pole teada.,

Keskvanglast 21.—22. sept.

Uksikuid -pdases.siiski ldinde, kuid enamikul tuli peninukkide haardes- se jeada.

Keommunis

de vahendamiseks ja riigikaitse ku-

| on a kdirpida. tunduvalt igasuguseid sotsiaalhitvi-

juhe,

palja.

Pohja-Korea vaevalt.

ee kinni véeti: 12., sept. 1844. — -Naisi oli kokku -

. . . ' . cseawie seca. EERE SEE she bse Ae oe a 5 ae wee en ul ce Se ERE oe a0. a

cen ark hs arbi oe Ca eee eee ae eR ese Me 2 ee ae ee hE eae cea ENG

ea e er tL hy Be a oe Se ht 1 | ae Spee meg ttt eat TEER: | : ee

my cae ate oe

“Kommentaarid

N. ‘Litau viljasaak | on ka Kies. oleval aastal vaga vilets ja plaani

fditmisest j44b palju puudu. Lad.

neriikide cksperdid kalkuleerivad,

et kiesoleva aasta viljasaak on 40

-kuoni 50 miljenit mectrimSé6dustiku

tonni. vahem kui Kremii plaaniina- :

janduse mched selle paberi peal

vliiatsitega. yalja rehkendasid, Eri- “tt kurva asjaoluna peavad venela-.

<cMea@ sed nentima, et see on juba_kol-

Inas -aasta jarjest, kus neil tuleb. ‘Aeppida erakordselt halva saagiga,

Podura saaegt. vabanduseks too-

vad . parteijuhid | tagataskust vilja

jalle vanad ja kulunud vabandusee

— ilmad’ on -halvad! Jiab moist.

matuks, miks novkogude poldudel

on alati kas palju pdikest voi pal- |. juvihma, mis viljasaagid Bra nie.

pistavad, kuna lidnemasilma pol dudel -on yilja kiilluses. Tosiuskii-

kel oleks pohjust arvata, ef sce on

Jumala vits, mis venelasi. nende

ateismi ja Jumala salgamise cest

Poolas ov Sotidaarsuse litkumise culemusena mitmel. ‘puhul Wuesii tikes fdstetud ka Katoni massimory,. Tea-

tavasti marvasid venelased Smolenski lahedal Katéni metsas sublalaskudega tuhanded poola vangilange-

aa obvitserid. Pildil -naeme massimerva asukohta selle. avastamisel,.

stlik Korea demokraatliku Korea 2 vat

Rekvas, kelle iShestaved rivaliseerivad rezhiimid |

Louna-Korea asetseb Korea: poolsaare tSunacsas, kuulsast a8 laiuskraadist Isuna pool. Kuisi selle pin-

dala on-alia 100,00 ruutkilomeetri,- on séal elanikke ile 37 miljoni: Litna-Korea ehk Korea vabariik on

stthteliselt joukas. Riigi brutosissetulek on umbes 250 miljardit dollarit, See on umbes viis Korda suurenr ist arvata kui suur oleks nOukogu- |”

kui i Pohja ‘Korea ehik Korea rahvademokraatlixu vabatiigi oma.

TOOS tu ska monikord nimetatud ka Ids-Aasia valkseks: | hiiglaseks. Aga tdostuse

arendamine on noudnud oma ohiv-

ri: riigi vilisvélg on ile 25. mila di dollari. ,

“Kai - Léuna-Korea “president Park Chung Lee maivati, sai riigi presidendiks Choi Kyu Hah Ta on.siiski ainult nailiselt. riigi- it, Téeliselt -valitseb hurta, mille juhiks: on kindral Chon Don Hwan. 48-aastane peagu

tundmatu kindral, kel on noorema- fc ohvitserice toetus, ‘Juba 1979: a. _ fetsembris: tema poolt

teostatud riigipdtrdel, sai. siclilashunta tegeli. kult yoimu oma kdite..Chon Doo Hwan astus alles moddunud aas- tal avalikkuse ette, kui ta nimetati julgeolekuteenistuse iilemaks. Pd- rast seda on teda kahel korral iilendatud ja nitiid ta on neljatdhe kindral. Temast tuli lahkunnd. pre-

gidendi Choi Kyu Hahni iarel riigi

tjeline: Junt, Louna- Korea on suhteliselt rikas maa. Keskminé sissetulek inime-

se kohta on ile $1500, Yordluscks nimetatagu, et- kom-

‘munistlikus Pohja-Koreas on.see S600 istku kehta, Need arvud on véetud 1979. aas- tast ja on part Louna-Korea amet- likust statistikaametist. . (9 - - Majanduslikus véistluses on Ko- rea. riigid sattunud- kiisikusse.

Saavutamaks. Léuna-Korea - karget - elatistaset on Pohja-Koréa diktaa- | for Kim fl Sung . kauplema riigi sdjalise eelarve Vee hendamise eest ja kitsendama in: .

pidanudl. palju

porti. Aga Pohja-Koreas pole ak- tuaalset energiakiisimust. Kui Poh-

ja-Korea vajab ainult 3% import-

cnergiat, siis Louna- ‘Koreas on see 60%. Kui Pohja-Korea 6liaryve an ba- navy 7 mi! fardit ‘doliarit, siis Lat-

na-‘Koreas on see kiimme korda “smtdrem.

Kuig: Louna-Korea maijandus on

kiiresti arenehud ja vdib miftmel alal voistelda maailmaturul.

saamisest, Riigi valisvéle on um- bes .25 miljardit foarit, Dae al

dollariga,

——_—— .

Qn teada ainult. tiksikuid. paate, mis laanes sakslaste peolt merel Noarootsi-Vormsi ran- nast 1—2 juhust ja kaks sakslaste

‘vahelesegamise téttu luhtunud po- -genemise katset — Kiideva rannas dvasiati iiks Rootsist tulnud paat metsa alt . Ta’ vallandas t66juhataiad iga vaik-

ning Rikholdi rannas »paaditééstus. oo ,Alari* Kinnipidamise iiJe on muldki -andmeid selgunud,

arhiivis. i, Takk

reina. Koread on .

‘suure teras- se rajamise. Ka keemiatidstus on

rsojaline --

‘Kores aa alse. ‘Korea: tuk: 13 ‘Hlinale.

VASI- _ tab riki siski selle Suur: valisvolg - ja olenevus importeeritava enercia -

- miljardi

kuid © nende kirjeldamine “ei: kyulu siia- “Need siilitatakse ménes pagulas:

Umbes: pogled.

pollunvajandusest.

Tahtsamad viljaliigid on rits ja.so- jauba ning lisaks siidiusside kas- vatamine, maal

Aga loodusvaradest ‘on ‘kivistitt ja wolframi, mis on yéimaldanud ia masinachitustodstu-

kérgele tase;géle -arenenud.

Korea nejdfaar asth Hiina ja Jaapanl, @&ivase mere vahel, See geopolitiiin¢. asend on

Aastail 1637— 4895

Selle jircl sattus Korea Jaayani moja ‘alla ja 1910, a. liitis Jaa- phan selle oma riigiga.

IT maailmasoia aial tungisid N Liidu vaeosad Pobya- Koreasse au-

gustis 1945 Ja surusid sealt lopuks: _valja jaapani iiksused vaga veri-

seis voitlusis. Louna-Koreas oma- korda amecriklaste iiksused toeta-

sid l6unakorealasi ja riikide piir

kinnitus 38. laiuskraadile.. Aastail 1950—53 toimus séda,.mis ei toonud siiski muuda- tust varemolinud olukorrale. Poh: Ja-Koreast oli 1948. aastal saanud Korea rahvyademokraatlik -.vaba- riik, mida N..Liit toctas ja léuna-

Koreast Louna-Korea vabariik, mi- da toetas USA,

| Ka praegu on amecriklaste uKsu: si riigis umbes 40.000 tugevda- ‘mas . posiisicone | Péhja-Korea ~ yastu. oo

Amazonas voit is

Launa-Korea clanikest elatuvad —

vaartuslikku.

miaranud | kohtu alla

Korea

reas jille stabilisceruvad,

noupidamist. 197i, kuid minsisuguseid mainitavaid (ilemusi pole ‘sel olnud.. | Niiid arvatakse, et. on--alanud “ius ajaiirk Loéuna-Kerea elus. Rii- si tugevaks meheks on .téusnid neliatihe kindral Chon Doo Hwan,

Aga riigis on ka opositsioonirtihm,

kus tugevamatl juhid on Kim. Dae Jung, Kim Young Sam ja Kim Jong Pil. _

Neist.on Kim Dae ug antud rligireetmiise parast. Kim -Young Sam on ‘surve © tottu teatanud, et ta loobub poliitikast. Kui ‘Kim. Dac’ .Jung miistetakse surma, on USA-I raske sailitada

normaalseid suhteid Louna-Kerea- . oa. ; .

Malema Korea vahel-on kSimas majanduslik véisilus: Jaapani ma- jandusspetsialistid arvestavad, et juba - sel aastakiimnel Pébja- Korea voib saavutada Louna-Korea tase- See voib aga toimuda. ainult Poh: - ja-Korea sdialise-eelarve vihen-

damise ja impordi kitsendamise-

PR. .. | : _ - Kui poliitiiised olud Louna-Ko- voivad tiikide vahelised iihendamisnéupi- damised uyesti alata. Kiiret aren- fut pole ‘siiski pohjust oodata. —

Aga kui see-ime siiski peaks ‘toi-

‘muma, siis ithinenud “ja tidstusli-

kult tigéev Korea oleks Jaapani j%. rel suurimaks majandusliku tuge-

- ¥usega maaks Ida-Aasias.

miljondti

Uks maailma rikkamaid mehi-Daniel Ludvig. New Yorgis ‘unistas Brasiitia troopikaliste vihmametsade ‘hiigtaslike - mootmetega kasutusele vOfmisest paberi valmistamiseks: 198(0-ndail aastai! oletatava paberipun-

dase kergendamiseks. Rohkem laevaomanikuna tuntud Ludwig paicu-.

tas miljarde dollareid oma ettevOftesse fa olf vaikses koostdds ka soome pautOUstustega ning nende paberitO0stuse spetsialistidega.

Amazonase .#8rde- taheti flit Jaapanist tellitud- ‘tselluloositchas, mida kavatseti puksiiridega kohale tuua. Osa brasnlia tehnikuid. tuli valjakoolitada Soomes.

Kiimned soome — spetsialistid

veetsid kuid Ludwigi maa-alal _ ‘Brasiitias, kus lisaks ‘tselluloasile

ali kavas ka riisi kasvatamine ja _kaoltini footmine ‘ming ‘karjakas- vats. :

Ludwig asi maha raiuda 100. 000 hektari Amazonase vihmametsa, mis annah - suurema osa” maailma

hapnikust ja istutas asemele pare. mat tselluloos: tootvate pulude tar.

mi,

Ludwigi - nunistandik oll salapi-

rane, hoolikalf valvatud. maaala. seima vastuolu t6ttu; TdGtajad korraldastd tihe presidendi kiilas- kaigu puhul mecleavalduse, kaeva- tes et neid koheldakse kui orjasid.

Ka dzhungel tekitas rohkeid “prob-

leeme.

‘joust, °

‘Uned taimed: haigestusid mit- mesugustesse haigustesse ja en- dised | taimeliigid’ vallutasid lnas- tatud - maa-ala tagast,

Brasiilia ‘valitsus beelas suuremad

rhetsa laastamised ega andnud lu-

ba paberitédstuse ehitamiseks, Nititd Gn t0dliskond:. vahenenud poolele, -Ostjaid -ei leidu sellele

~miljarde dollareid ndudnud BrOoVI-

alale ja tegevuse jatkamine teki- taks sada miljonit dollarit kahju aastas. Loodus on. siiski. suurem. ja tusevam: “ka. miljardite dollarite

Aidake kai oct

WARA EESTLASE” Seviknie: sellega aitate kaasa eesti Keele sailitamisele!

tite, et N,

Koreade tihendamiseks on peetud

ja eraalgatuslikus : peremehe harida, | Ameerika farmeritéle ¢ an verle

krooniline shalb ‘ilmastik® suureks - rodmusdnumiks, kuna sellest votb ' fareldada, et Kreml sirutsh seda

mad, farmerite survel Venemaaie . vilis-

| Kongressi . liikmeid. _ Yalge. Maja personali. Lobby tu-- gevus Ameerika 5,8 miljoni juudi -

-karistab, kuid tegelikult ef ole nii--

vord pobjuseks halvad ifmad kui yene kolhoosi- ja sovhoosi pollu-

majandus, mis kuidagi jalgu alla ei ‘vOta.. Veidi piinlik on ainult kons-

tateerida,. et ka Jaanemadilmas Iei- dub palju neid; kes yvenelaste ,,hal-

va iUmastiku“ ~ vabandusega lepi.

vad, vaatamata iildiselt tuntud fak-

viisilisclt ‘iWesharitud maalapikes- telt. 30 -protsenti. oma. pollumafan-

duse’ toodangust. Igaitks yoib jubs

de pdllumajanduse toodang olnud

-- sel jubul -kui. kdik | sured. vilja-

kandy lakes} aastast alates, - ndvad maa-alad oleksid praegu

olaud -eramajapidamiste hoole all _korras fools

pikemalt oma kde Whendriikide te- ravilja jirele, Valjavaated suprteks niuugitehinguteks on seda_soadsa- et-.president Reasen antis

mitiig? vabaks laskmisel oma-kdest |. vastt.. vOitlenisel,' Washingtonis.. Ongi yu | septembril alga: - vad Moskvas venelaste ja ameetik- - laste yahel lAbirdakimised venelas-_ tele miiiidava vilja kontingentide

fugeva relya bolshevisini

ba feada, et 36,

suurendamisek S.

_-Kdesoleral aastal ei. kannatanud:

NN. Liit mite sinult teravilia nap-

puse all, vaid mOddunud suvel l5p- pes kauplustesé otsa ka k0ige ‘ta- . —Valisem iivant toiduaine — kartul. - Siigisepoole ilmusid’ kartutid. jalle

turule, kuid siis sclgus, et need ei olnud parit suure kodumaa poldn- — _. delt vaid hoopis-titkis _Holtandist, .

Seoses toiduainete puydusega rid. gitakse juba paris avalikult piima,

vol fa liha ratsionecrimisest. MG- nes piirkonnas mtitiakcesi juba toi-

duaineid kupongide jirels.

Uhendriikide suured vVilfamiitiey tchingud Vencmaale. on ttelikul vastuolus president Reagani . kom Tmunismivastase ‘poliitikaca,

kuna ameeriklased aitavad oma kapita-

listlitcy viljaga“ venclastel alle ra: |

hulikult tWetalve elada, Ja hint Rea- gait Yenelastele beldel Kael toitu jagah, siis ei tohiks. f

+6

sed ltanertigid Moskvale kaupasid.

miulivad, - mis ameeriklaste arvates

on. strateegiliselt olulise tihtsusepa.

imestatakse, tisraelt

Sageli. tingitud SuUr ritab. Kesk-Idas saseli agressiivseid santnie 3a ajah naltitikat,

se necd Uteaisahppamised Tisrae- lile ning -éndised sObraliknd — suh-

‘ted jatkuvad pealtniiha endiselt.

See Tisraeli erakorraline.. positsi-

oon Washingtonis ei ole. taevast.

kukkonud ega kogemata sitndinnd

vaid selleks on Uhendrifkide jaut- jus feinud juba pikema afi jooksul.

fohusat fa energilist 65d. Tugev,

rikas ja histiorganiseeritud jundi ” - rahvusprupp Uhendriikides ‘on ra- -

janud Washingtonis |‘ ydimsa’. non-

_ danimetatud ‘Tisracti.iohhy — md- jarikastest istkutest koasneva orga- nisatsiooni, kes: tagatrepipaliitika oe

abil -katsub mOjutads peatinnas

huyide kaitsmisel ja. lisraeli seisu- xohtade propageerimisel baseerub esmajoones: juutide . hiiltele, - mis

a — (Jirg Yk. 3)

Liit saab pisikestelt era-

fa sugugi pa handada kui lanesakelased 1a: tel-

illest. on Gite Uhendritkides, lisracli vatitsus sao-

| , mis on | vastuolus -Uhendriikide huvidega, - kuid sellcle vantamata andestatak- -

ministreid ja.

23 WES

texd

| Vager

STOKHO

kes on ku

tilnud kodt sugulasi Ji Tallinna | te fapsemaks:

Ennekoik

/ huvi “kaas: - ¥vdimaliky — Vast.

Exit valiumise |

pohjalikult

Tollia me

dade vahel

feolcKuam

_katid on ko

likult abi -

‘Komme

(1 koond

' ses kirde - miliral- ka f - se ja Blin

lobby joua rikkiste at

Kese dem vast ja Jc tide suur ¢

eanisecrim|

rligis. ‘Judi

on harituc

lel alutt st koik = polik

diivad: . At liga. scott

. demetega sOimakusic

teada, ef: on tundu

kui nend¢@

lobhysse | hes 30 os med on : liitikas,

‘kondlikus

- jarjekindl

listele. kn nis on. .

“esinds pat:

Affairs

eclarve 0

- mille ane

kes saadag ja peevad

“sid, et

liikimcte | ja lisract@y hy ‘esind -kohtumis

ning nel

isi kon VOIMsate

nister “Al > pister: Cs

. Kuda ei kasva ka jeul Mes. Ko

ju on’ vi henenud _ kaasa 0

nister B

ja Uheng

va Ulhe alfab om

gtikide [i te, kelle

rimad 9 Jega Val vad tori Ida poli

dent Kei

mesi san

de halk

nuked, raiob ram