Lk 4

. Perak sg he dt Te ec Ppl

big ae

wee ee ae eer

T Tee Gana ae) i ee

Pensioniridel, kes on hakanud

_- . atusaama,’ et aritehingud borsil et _ tekita enam ro6mu, y¥aid hoopis

pahandavad meelt, nendel on prae- gu dige aeg.seda pahet -korvalda- da. Eriti digustab seda tommingut asjaolu, et paremaid ennustusi e ole margata ka kaugemas | tuleviku perspektitvis.

Hiljuti-kuulutasid bérsil siiravad

, signaalid: Sliaktsiate miliiiki. Toimi- ; sm -selie kohaselt ja realiseerisin — aktsiad. Hiljem selgus, et moni hot-

dis omale armsakssaanud aktsiat

~edasi, kuigi selle hind olf niiiid mi- ‘tutuhat dollarit odavam, Arimaail- ‘mas ei tunta armastust.ega hatas-

- tust; selle tehingud teeb itusaks ra-

~~ $115.900.

“ margatavalt

ha, ja ainult raha, mis ‘paisutab pauna. |

' Kullahinna vallatu ‘les. alla hiip- lemine .voib kergesti aktstaomani-

_kule teha. vaikse kingituse, mrda-

tuleb kiiresti tanuga, aktsepteerida.

Kéik teised metatlid, nagu nikkel,

isink, vask jne., millede tsiikkel. on tavaliselt 5-6 a. ja niiiid on jGud-

- mas Idpule, ent nende hinnad piisi- vad ikka madaiseisu lahedal, kuigt

vaikest. huvitekkimist on méargata ntkli vastu.

Uldiselt.on metallituru tulevik ta-

me, Iga samm sotsialismi suunas, mida Kanada praegu URO-s. taot-

leb, nopib borsi roosiaiast tarkava

_Sienupu ja. muudab. aastate méddu- 'des siinse birsi samasuguseks kid- buseks, nagu need. on praegu suur-

sotsialismi maades. See peaks eest-

- lastest pensionaridele olema selgita- - ' matagi’ selge, oleviku tehingud tu-—

levad korraldada tuleviku mustri kohaselt.

~~

-VABA. EESTLANE | eed 9. snail 1986 — Fria, ay 3, 1986 OS

tpi ee! a ee Pap rhs i

_majandt ouslikk

. ee gL" a ie LA shale, rome pangs i 4843

ni brsiari iden!

pohjuseks, | miks - nende aktsiate

Tey rts pheneee peel arf. a=

zh ce “Tpartils 1435 Serre he

und“ ei ségata ja nende cc

talutakse © paljude ‘bGrsisOprade poolt, . Hoopis valusama ja kurvema

pildi saame oma kaotuste kohta al- ff

les siis, kui lisame sinna juurde ka aktsiate langusest tekitatud kahjud. ' Need. langused peegeldavad puh- ta raha kaotust, mida teatab aja- leht iga pdev, se on irriteeriv. Pi-

kaajaline pidev. langus on mone ¢

aktsia kaotuse tdstnud uskumatult korgele. |

Miiisin viimati Noranda aktsiaid |

hinnga $35.50, niilid on nende.

hind $15.50 ja dividend ei kata in- flatsiooni, Cominco aki. ~ hinnaga $72.00, nijiid on mende hind $32.00, Mitiigil 1a maksis di-

videnti $5.00, Hiljuti. ta, teatas, et

ei ole enam vdimeline dividenti maksma. Comincot ‘on pikkade aastate jooksul,~kdikidel nattustel tituleeritud kui Kanada kaevandus- hiiglast ja sellele ennustatud kalli-- tes broshiilirides suurt tulevikku. Soovitasin sits pohjendatult nende miiiiki, kes seda pole teinud, sis soovitan seda teha nijiid:

Kui monele on tekkinud Icotus. et need: langenud aktsiate hinnad

cGusevad jalle oma varemsaavuta- tud korgusele, sus on kull. oigem_

sellest lootusest loobuda, See oote- aeg on pikk. ja néuvab rohkem aas- taid, kui meile on Iubatud.

AT.

Varem soovitasin soetalliaktsiaid. Se

miliia- vaikse kasuga — niilid: vaik- sé kahjuga, kavalam on vaikse - kahjuga valtida suurt.

Selgituseks on vajatik ainult ana:

liusida .,,magavate aktsiate’’ mdju investeeringule. Kes borsil kaue- mat aega tegutsenud, nendele ko-

Aguneb portfelli nn. .,,magavaid akt-

on jaanud passiivseks,

-Kuulvs itaalia’ kirjanik Dante

-asetas passiivsed. inimesed mitte.

taeva ega porgu vaid pérgu eeskot- ta. Seda ma oma 4risGpradele éi

-soovita, vaid sbovitan olla aktiivne

ja katsuda paasta oma kapitali, ar-

7 | vestada ja kalkuleerida koiki V61-

smalusi, | ) Vétame _ niiteks —juhuse “kus Magavatesse aktsiatesse on inves- ieeritud $10.000, Kui sama summa paigutame hoiuarvele, siis annaks

see 10% -ga viie aasta jooksul tulu $6.110 ja kiimne aasta. jooksul

$15,940. On -aga investment

$100,000, mis ei ole eestlaste juu-

res enam haruldus, siis tooks see

tala $59.940, késkmiselt $15,940 aastas. Juba 8% juures ietab tulu -

alekapitali ja oleks vastavalt. Sellisel kujul kaotuse kandmine ei tundu mitte nii. valusana ega ole

inriteeriv, mis

Passivsus

on lubamatu néhe ja taiesti vale. miilestuskivi

ongi

rr rg eg a "hk . oa . aero ae . . eS ; 1 . ' I . i" . . rey - . . “a . ' . . Cee F . ; an 1 un . 1 1 ales

MELBOURNE

* AUSTRALIA UUDISEID

siaid“, milie vastu bérsil huvi ka-. dunud ja mille vastu ka omanik ise

Tasmaania - patlamendihoone juurde kavatsetakse rajada rahvuste soprusmuur, Soprusmuur: eestlasie -pidulik = tileandmine toimus EY 68, aastpaeval Tasmaa- nia parlamendihoone. vastuvOtusaa-

lis, kuhu oli kogunenud: umbes 50

kaasmaalast. Kohalviibijaid tervi- ias_ Tasmaania abipeaminister Goeff Pearsall, kes asendas. etnilis-

te alade minisirit Roger Groom.

Hobarti Eesti Seltsi esimees - dr.

Kaley Kruup oma lithikeses séna-.

vétus markis Eesti Vabartigi siinni- ja arengulugu, Eesti lipp, mis kat- US Kivi enne Selle uleadraist, antl

minud asetatakse sellele lipuvardad, kuhu osavOtvate maade rahvuspu- hadel heisatakse nende ltpud.' Kai Rajaloo lépetas 1984. aastal Sydney VUlikooli. humanitaarharu. Oppides edasi saavutas ta mdddu-

nud: aastal magistrikraad: pshho- loogias. |

fy

S.E.S. Segakoori_,,Vanemuine"

Safer, peakoosolek peeti Sydney Eesti

-VALVEARST NADALALOPUL

Majas. 19. veebruaril.. Koori juha- iuse:koosseis 1986. tegevusaastaks

| on jargmine: koorijuht — Eili An- ~ fuk, esimees — Erik Vatno,-abi- —

..esimees -~ Udo Valpemie, koori-

10. ‘ja 1, mah. | ar. M. Leesment, tell 481-6834

i7., i8. ia 19 mail | , ) dr. A, Rebane, tel. 461-6383

-Yanem — Gert Mirlieb, abtkooriva-—

nem — Elve Nigol, sekretér — Helju Vaino, laeckur —. Linda Maa- —

sepp, varahoidja — Raivd Kala-_

mie. Uhenduses XIII Eesti paeva- dega Austraalias. seisab koorl” ees

“a tegevusrikas.: aasta,

lis vaatleme

mniiisin a

TE Ghispanga teenistujaskond péakoosoleku eel liikmeid registreerimas. Pildil vasa- kult Krista Evert, Karin. Ahermaa, Mailis Saun, Tiina Tammisto, Helju Haarman ja

Lilly Jakobson.

Elukindlustuse rakendustest

Elukindlustus taidab vaga vaja- likke funktstoone. Kaesolevas arttk- nendest -moningaid tahisamaid.

Labiléike inimesele on elukind- lustuse vajadus kérgeim siis, kui ta leivateenijana omale perekonna soetap ja kuni perekond on kooli- teekonna lépetanud. Niisiis, 1abi-

rendise puhu! investeerimisproisent on inflatsioonist 2% gem. Ulaltoodud andmete varal ar- vestame valja, et vajalik summa on $442.000. Oletades, et téd kaudu

_on-elukindlustus $90.000, jab va-

ldikes umbes 25-eluaastast kuni 50-

eluaastani. Kui perekonna. soetami-

ne viibib, siis loomulikuit ltkkub

see periood edasi. Kui on ésimese

ja-viimase lapse vahel pikem peri-

ood, siis: venib samuti elukindlus-

iuse vajaduse periood pikemaks. | ,

~~ Kui vaatleme naitena perekonda,

kus mees on ainuke: leivateenija, kuna abikaasa on kodus, hoolitse- des nelja- ja kaheaastase lapse cest. Oletame, et mehe praegune palk on

$45,000. aastas, mis annab kuise netosissetuleku $2,500, See on pea-

le tulumakse ja mitmesuguseid ma- haarvamisi s#araste hiivituste eest nagu . firmapension, . riigipension,

haiglakindlustus; tédtaotekukindlus-

tus ja elukindlustus. Oletame veel,

‘et praeguse sissetuleku juures pere-

kond elab selle sissetulekuga muga-

jaduseks $352.000. Selle. summa peale on soovitay terminikindlus- iust (term insurance) osia. Kut kindiustus viie vOi kiimne aasta parast uuendamisele tuleb, on kait- seperiood vahenenud, elukindlustus (66 - kaudu. tGendolikult tousnud, mistottu vajaliku kindlustuse sum-

‘ma vaiheneb.

Ariliste vahekordade juures on elukindlustus monikord tisna vaja- tik. Naiteks kui on kaks partnerit,

kel -kahepeale on drietievite.. Sel

juhul on soovitay,. et partnerid: end

-wastastikku kindlustaksid.

“Oletame, et drietievotte neto- vaartus on $400,000 ja partnerid on vérdsed omanikud. Oletame veel, et mdlema partneri abikaasad

kas ei ole huvitatud voi ei ole vai- . melised - 4riettevdtet oma abikaasa_ surma puhul..ulevétma, Sel juhul

‘partner A ostab termin-pollisi, mis

valt ara. Elukindlustuse vajaduse:

suuruse kindiaksmadéramiseks vib Kasutada jargmisi umbkaudseid

-mdéodupuid. Mehe surma- puhul

volme arvestada, et perekonna - valjaminekud langevad umbes 20%, niistis-oleks antud juhul val- jaminekud’' $2,000° kuus. Jargmise- na tuleb. otsustada kauaks seda sis-

—setulekut vaja on. Kui me oleta- “me, et seda kaitset an’ vaja kuni

noorem laps saab 25-aastaseks, siis

jarelikult on perioodiks 23 aastat. Jarelikult on’ meil vaja kindlustu- seks summat, mis ostab aatarendise 23-ks aastaks, makstes $2,000

kuus. Aastarendise puhul on vaja |

_arvesse vétta investeerimisprotsenti

ja inflatsioon!. Uheks laias laastus

kasutatavaks reegliks on, et aasta--

ELEKTRIK | Sisseseadeéd, ‘unendused ja paran- dused elumajades voi ettevotetes, |

‘Halling 762-9190 Litsents nr, E. 1044 |

RT er DE Rr eT ee PC

temale $200.000 maksab kui part- ner B peaks surema. Partner B os- tab omakorda Samasuguse poltisi, mis temale partner A surma puhui $200.000 maksab. Selle summa eest vOib kumbki partner ‘teise. Je-

selt art ara osta ja vajalike kvalifi-

Katstoonidega isiku ametisse palga- ta.

‘Sis: Kut veel: nirandusmaksud

maksvad olid ja isiku peait kapita- livaartuse tGus teatud piirides vee! maksuvaba ei olnud, oli elukind- lustus Vajalik osa. parandustombu

-planeerimisel. Niitid on see Vaja-

dus vahenenud, kuna kapitalivaar-

use ftOus on teatud piirides tulu

maksuvabaks tehtud,

‘Nagu teame, Kui iiks. abielupool-. lest sureb, siis ei lahe surnud abi- — elupoolelt tetsele abielupooiele iile--

lahkunu | ‘surma Kuupieval ning

tekkinud kapitalivaartuse tous fisa-

teket lahkunu viimase aasta sissetu- lekule. Erandiks on élumaja (pFin-

cipal residence), mille pealt kunagi .

kKapitalivadartuse t6usu ei- arvestada.

Kuna Kanadas ‘alates 1990- st aas- tast. ga | sik vbib oma eluea jo0k- |

—_

aastas kor-

“parandustombus tdus on. $1.000.000, siis on vajalik

sadstusumma

| ON t RR- ~ kantud vara -maksustamisele.. Kui Srdlipicks. Sib ‘mania, .

pea, 28a varad lilekantakse teistete. ‘Da- | -Fijatele peale abikaasa, ‘Shi loeb tu-

sisse’ seni kui ta 70-aastaseks saab,

‘Foto: Vaba Festlane -

sul $500,000 ulatuses kapitaliviir-

tuse (Gusu tulumaksuvabalt omada, e} jahe enamik parandustompusid

tulumaksu alla, Kut Kapitalivaartu- -

se tous parandustombus iiletab”

$500,000 (vai vahem, kui fahkunu

on juba osa sellest oma eluea jook- sul dra kasuianud), siis on scovitay

t6enaolike tulumaksude ulatuses -

terminkindlustust osta, Kui €1 $00- vita, et parandustombu varadest tu-_ jumaks tuleb tasuda. Kui maiteks

kindlustuse kate $125, 000, kuna

poo! kapitalivaartuse tOusust, mis —

on tile $500,000 piiri, laheb tulu- maksu alla. Antud juhul on sée $250.000. Kui oletame, et marg!- naalne -tulumaks on 50%,. on $125.000 tulumaksu suurus. Ulaltoodud naidetes on kasutatud terminikindiustust. See on ee-

listatav permanentsele (permanent — or whole life) kindiustusele. Vilma- ne lisab elukindlustusele juurde ~

sddstuelemendi, Puht majandusli- kust vaatevinklist, traditsiconilised permanentsed poliisid ei ole olnud mitte head investeeringud, kuna sidstudelt kindlustusfirmad maksid 3—4.5% aastas, mis on alla kesk-

mise aastase inflatsioon. Kindlus-

tusfirmad on seda nentinud ja vite masel ajal turule toonud uusi po liise, saille investeerimistagajarjed on paremad.,

Uheks stitiraseks uueks produk- tiks on’ 15- preemialine elukindlus- tus, mille sddistukomponent on er ti soodne pensionieaks raha kogt-

-misel, Naiteks. 50-aastine meessoost

mittesuitsetaja.: maksab _ umbes $1.660 preemiat iga aasta 15 aas- ta ~jooksul. See annab $100.000 elukindlustuse —_pluss $40.000 salistusummana, kui ta on 65-aastane.. Kuna on. tegemist clu Kindlustuspoltisigas on. $40.000-line -tulumaksuvaba.

SP-dest viljavoetiid:, summad lahe- vad tulymeksu" alla, eh

Kui isik ei vaja’ 65- nastaselt ‘tilal- _ gummiat, “Vaid jatab selle

ei tule tal enam ihtegi. ‘preemiat

maksta ning pealeselle on tal ikka- gi $100.000-line elukindiustus: ning. saastusumma = on

$47,700-le. 7

Tarve Toomes

Karjamaad. Monel autost valjudes hititavad a dilased endiselt prantsuse

kapitalivaartuse :

tafle |

kasvanud

Ldtine-Aatrika rel

Naised kaev

Dakar. 11. Veebruar 1986

_Niiiid sdidame lépuks

valja sellest prantsuse milf

kogeme, et see lopeb niif

Dakar oma kaugele ulatyvam linnadega seljataha jab. neegrikiilad, varvikirevad | kad turud, kidurad lehma. } pool kij

»Cadeau", nuijates rahami

midagi suhu pistmiseks jak 7

noutuks, kui vastame neilell Vo. koguni eesti keeles. 0 liseks lavimiskeeleks on siif

Jikud murrakud. Aafrika

koneldakse ¢nam kui tuhar Keelt, Senegalis riagitaks ehk tosina Umber -ja taht:

- nendest.on wolof, mida kas

protsenti rahvastikust. ' Ki reisijuht Abdou kuulub wolc

. musuguharru. Ta kéneleb |

ka prantsuse ja inglise kee eppinud Dakari neliafa

-lises iifikoolis inimoigusi,

mab kuuldavastika juurat j loogiat. Wolof on aga ja ikagi pariskeeleks ja ta.oq uhke. Ning kui paar paegy ilmauudistest ilma olnuing| sime, mis on vahepea] ‘ti juhtunud, ei tésta ta esile

de presidendivalimisi egq

- yrahvusvahelisest valdkonn:

Utleb kurvalt, et eelmisel

. SuTl iiks nimekas wolofi kel

Ja, kelle teooria kohaselt selle juured: vaga kauges:

~vikku, Sellel olevat: kogu

sugulus Egiptuse hierogli Meile meeldib viis, kuidas leb oma viikesest keeles ndib’ koguni kajastuvat j meie endi sumerolocgidl kaelset optimism. Saheli piirkonna mag troostitu ja Uhetoonifine ja juht votab omaks, et ega His peale Dakari palju mu kui tihimaad, liivaluited 3 tud kulad. Aga vdibolla om ki vooraid millegagi tillat oleme nditeks kunagi ndin jirve? Vastame eitavalt ‘me umbusklikult, et teak ristiléks see ahvardab ol voib ju kiill laulda jarve sest eha paistel, aga ega vett ennast roosaks varvi gi on- alles ennelounane; me aga sihtkohta JOuame

a t . rat wt Gia

, meaty ges aa x 7. r ; Bate Ee

Scrat ia AO Lt a pruene a nore

Piirismaalaste sool: