ORONTO t Roadil

EFON 488-170]

aateateateal * f + & ‘ ree s Miataat tl +e tt rel th Hoe let lentes

HM, 333°8122

shee me

» Toronto ‘, Ont.

Po set] on?” kent, Nick- pols b EGE arved*

=

3 rikkad sugula-

Kui rikkad — aga

kul ei paista ple

m linnas mitu suur* Mloridas olevat taj

oll vanasti ehitys-

lata kaarega eite- |

mill pensionil.**

ig ta teine nimi.

levat. Siis ti ta Ito Papanini. Kas y pi

See nimi ajas

i: Veldt vilistama_

sel on Vaimis suu- e. Vito Papanini off dastad fagasi -iiks pinatest ehitysette- Pooltosinat - kortert- 118s. Ja fal ei al-

| ud toma majade eecikima, ega tulnud. ures streikijad te- aaa. Olin kord ithe ures 4534 uurimas si Unioni-organisee. ata Vigaseks kuk- l. et ta poleyat pa

Vaid olevat teise ingutelt alla Hilka- lt ei sdanud keepi A. Ja sell ise titfes $8 kukkus. Et gf.- leks ja nagu ka ba Grn oli siiski; ef pealt ei juhtunud teks olnud. head ae- : Nii et hasti on,

Qiirgaeb)

ee ee SEPM

aa, Lite PL 11nd opine bhp amber Lu

ahh

rl. eeu

a wet La

Oa et he eet be ut Cebit ebhye ee at a

- gg es le ee el ee ee = =

See a ser oi oo = = fe a r

OT a ee ee ee ee ey ee ‘ rami whe = so Lait | Tt alin seats te r ho. Um... "a" "1 rlin " ™ - *] pete. _ . . Reb Toetis Leeniieeten (up Aler, eT a le 2 ke Pee . s a pil el -F - Sager Se. ee £9 —a' kL Me Tors aT ee - - a

_Yrneid joterli heaks: Desien Pro~ ri La Catedral — kus

i Fe dato cag hh inagsdd cigia

Re

Kalju Jogi 50-aastane

-. i iF

rete aig rH f vane ar

wey

Vana kamraad Kalfu Joei saab matkuu esimesel paeval 50-eseks,

‘See ¥elab omalsi paevi-lugema.

Ales Fxka oll poisixeseohtu noor-

- mees, kes ormastes kalal kala ja Atamne mangida — ja nitlid juba

poolsacda aagstat this. nil et pole | | APUSI Saanud, Eks a¢g laheb kii- 7) rest], mis? No ni see paistab.

Aga monixord laheb vaca hOS-

soe Ma Tika ese Ane” ;

ties Wawidariec ced dda

VABA EESTLANE teisipdeval, 26, aprillil 197 — Tuesday, April 26, 1977

Esimene Kiass. . -Turistkiass

lf—21-paevane ekskursicon

22—45-paevane ekskursicon

“Hinnad noortele (a2 a.) APEX- hinnad —

- Talvekaudel; 15. 9, - “= 14, 5. koik hinnad (viljaarvatud APEX) 1, 9, — 31. 5, APEX-hinnad — :

Talvekaudel:

Montreal

| Talvek. | Suvek. $ | 130 ] oar 75. | 55 4s. |

Torente Vancouver °-

Fave |

| Suvek.

Suvekundel: 15. . Suvemuudel: |

pe Rath iar ea ag ease ete pada

ee 8 ee el ee |

Sudbury

Taivek.- ; Suvel.

$68

Kigist ilalnimetatud linnadest eritihendused esmaspde: val ja reedel Finnairi otselennule

Montrealist Helsingisse..

H * Lennubinnad vajavad vallisuse kinnitust

\,

Lennukave OSS votke ihendust oma. 3 relstbiirooga YO! otse meiega alloleval aadressil:

lasalt ka. Nagi nditeks siis inuj : pead opperiliakul mahvi tegama |}

vd vangrlaagris Tabi

traattara ||

veja vahtima. endal kdéhunahk {|

naljast selgrog kiilge kinni kas- ramas, Seda oleme me enamasti ink 12bi teinmud, mehed ja poisid

— 1927, See ol] Eestimaan Vlimane mopiaasta, Selles aasstas nooru- Kid Korjatt kekky. Pirita Kosele,

“SES Samas aastakgicus stindinud (9.

Riviblisse. Johvi, Parnu ja hiljem |

elurel kel ‘oun Ameerikas.

Kuramaale. M6ned :jaid sirina,

moaned said sii. Vintsutada said

nad Kowk tublistl Moned kdivad praerug] veel vahéteyahel koos, ef Vani asju meelde tilletada, tei. sed tahaksid neid parema meele op @ra unustada. Kelju on kok- kukaiate kambas, isegi nende or-

saniscerija. Sel, hilissuvel, sep. ;

tembri kuus, kavatseb . ta KCOS teiste veel allesjainud lamraa

. didega suuremat sorti Kokkuk4i- mist korraldada, kus terve aasta-

Kaiou 50-ndat siinnipaeva puhitse- takse,

‘Endsi tal _ natuke vyarem

poolsada tdis. Sele ajaga on fal

huiga ameteid olnud — moned ra- ha-ametid, teised auametid. Au, ametite poolest on ia mitmekord- sé Palinna linnaneana tuntud, Ka. ravali aegadest, oleug: et ta on te-

. galxzult Tartu poiss. Aga Eesti. Tiaa on ju nii vaike, jouab seal

aleti maakondade jarei kaia? Ka on ta Lennuvde-Poiste Klubi as- jamees, see tahendab esimees ja asjaajaja. Kui asjast midagi tu- leh, sus on see kindlasfi tema teene, Peale selle on ta veel lau- lumees, naljam ja jutumees.

“Kui selliseid mehi rohkem dleks.

siis kodumaa asjad seisma’ ei jJaeks, el Sun ega mujal. Tama kangest vaimust riagib seep, ef kui ta juba § aastat Ine- lismaalt.dra oli, Kanada suure- mas sadamablinnas, ei olnud koik

‘veel kindlad, et ta tOest1 lainud,

oli, Kdisin méned' aasted- tagasl Leicesteri Eesti Majas ja Klisisin Kalju J6¢i jirgi. Geldi:..Ta po- ie. paar kuud! enam siin katnud,

et ei tea, kas on haigeks jAanud.

VGi ara kolinud?" See oh peale Seda, kui ta juba aastakiumne Ka- nadamaal oli vaetnud. Nii et iga as tileb omal ajal voi néks hil- jem, enamasti noks hiljem. Nii ka Lennuvde Poiste asjamehele asja- tunnistus. Aga parem hilia kui

Mitte iialgi. Seepirast head siin-

dimise p&eva Sulle, saa sits jalle

yanemaks ja targemeks ja joua

veel kord mecste kilda, | ARVI TINITS |

Fouy lumetuisk murtsil piliidis: taliharja hoida, kogunes Malioni lennujaama grup eestlasi, et iihiselt alustada pubkusereisi Léuna-Ameerikasse. Reisiplaan hélmas nelja riigi kii- lastamist:. Peruu, Ekuador, Ko- lumbia ja Mehhiko, Kuna enami- kule meist oli sddrane reis esma- kordne, valdas meid Eo1ki pisut ehamiarane ootusairevus. Olime ju kl teinud hoolsat. ,Kodutédd" lugedes vastavat kirjandust, kuid praktiline kogemus...

Taas Torontos nelitetst paeva hijjem, vorsime aga tihiselt nous- tuda, et méGdunud paarist nade-

last ali Kujunenud prismaatiline |

leyuretk.

Jarenev tagasivaade elaniusrik. kaile paevadele on tihilasi tribuut rejsikaaslastele ja grupijuht pas- tor. K Raid@ile, kes Kiiresti sula- sid iihiseks, viga meeldivaks pe- reks..

9.tunniline ‘end Terentoest Limasse

Otselend .Torontost Lima’sse (igi 9 fundi) oli sujuv ja maandu- des tervitas maid Peru hilis- suvehommik. (Peruu suvi kestab dets. — aprillini, eskmise’ tem- peratuuriga 25°C}. Kusagil hauga.- tas koer, taama! kires loxkk. See vilmane tundus iisna loomulikuna kui meenutada, et kukevoitlis — veel hispaania ‘kolonisaalajast pa- rit komme — on mocdsas Lirnas vordselt, populaame harjavoilu- sega! |

Peale lithikest puhkust Az: meel- divat einet hotellis, valmistusume tutvumiseks selie Andide embu- ses lebava suwurlinnaga (ca 2 milj.). Puhtas ja avaras bussis (nii tunduvalt.erinev kohalikest!)}

| ootasid s6bralikud ja dilitihelepa-

- Teronte Eesti

segakeer tanab

siidamikult kéiki peolisi, kes roh- kearvulise osavGtuga vGimaldasid 36, martsi! tointunud Lobust Lau. pieva-Ohtu head kordaminelcut Erilist siidamlikicu tamu avaldame jargnevatele. firmacele, kes lah- kelt annetasid véirtuslikke ese.

ducts. Gardenia Flower Shop, Home of Shoes, H. Later & Co, Lid., R. Pilvet Jewellers, Poko Meat Products, Danforth Ave, Poko Meat Products, Mt. Pleasant

Ave, Ratas Optical & jewellers, Rooneems Bakery.. 3

, JUHATUS |

nelixud giidid Armande ja Beat- riz, Nende rohke informatsiooni saatel libisesime Lima suurliik- lusesse piki avaraid alleesid ja vanalmna kitsaid, koloniaal-ajas- tu danavaid. Limes rajati hispaania vallutaja Pizarre poolt Peruu pea- linnaks ja Eultuuriliseks kesku- saks ajal kui New York poinud

"| peli suurem vitlkesest kiilast |:

(16. saj. algpoolel). Niisiis, tra. ditsiooniline esimene ‘killastus avarate dunensioonidega suurki-

pubkab Pizgarre porm. Ea irhitak-

‘se tahelepanu sin peenelt niker-

datud kcori-isimeile, mis médra- iud ikoloniaal-ajastu asekuningai- le ja kohalikele auameti kandvai- le istkuile. Tanapdeval peagu tar-

vitamata, dekoreerivad nad ka-

tedraali antiikse lcunstivAdrtuse-

Maga teks UAT CYMER? AE Siete RES SCRE EE SGU AL ots ra vile Seed eemedtentae it tet a re an Deon er ' Jae bab bearkie i a Lee 1 I . "a . . 1: . 7 . . . oy . 7 7 : a ah ‘

Torontes it. |

‘pastell-varviliste

sar a _ § King St. East, Toronte, Ont. M5C 1B5

TEATE REGINA rt

na. Buid katolukbku Peruu ja Lima kirtkud pole kaugeltki tuh- jad — ni Eonmyme vailtselt,” et rnitte segada arvukaid moodsaid liimalasi, kes osa votavad Kesk- péeva teenistusest, Vastandina ki- riku piihalikule siingusele on pea- viliak — Plaza de Annas -— kir- gas oma puna-roosade cucardas- ditega. Klépsutame esimnesi Varvi- filme... Presidend: Palee, kus asub praeguse militaarse valitsu- se tuum,.on fihedalt pitratud sa- delevais. kiivreis valvesOdureist, kel pole aga midagi sobraliku pil. distamise yastu.

Ajalooline minevik j ie moodne olevik

Vaevalt on buss idudnud teha kidnaku ja oleme Lima vanimas ja vaeseimas linnaosas. (Toronto

_.Cabbage-town <dundub selle korval Iuksusena!}. Peale Teist 'maailmasida on siia tekkinud

‘ yeel eriline pikendus: pikij Andide | | nolyakuid ronivad hiitt-elamud

(,0arriadas’) gas VvOlmalikus konstruktsioonis. Paljjud neist on

‘Koduks mdiaanlastele, kes rinda--

Yad sterradest suurlinna. Ja ehk-

(ki soit peatselt jatkub piki ava- YTald aveniitisid, j4ab meelde mi- dagi rusuvalt rasket. On jarsiu

yvaga Kerge mdisia seda lootuse- tut nukrameslsust, mis nii sageli avaldub peruu poeetide loomin- gus (Cesar Valleja, nidit.).

Lima arhitektuuris kajastuvad pidevalt ja kasilies ajalooline minevik ja moodne olevik: nij on 20-ne korruseline hoone haridus-

aministeeriumiga kérvuti Léuns- Ameéerika vanima

| iikooll San Marcos’ega; siseGuedega koloni- aalmajag vahelduvad moodsate, korterkmajatie- ga, Rohkearvulised eurocopa au- tod (Volkswagen, Yolyo) histi. sillutatud teedel kémelevad tids- uusest ja kaubandusest, samuti pidevad vilisfirmade reklaamid. Residentiikud eeslinnad {San Istdre, Mirafleres))} villade, irri-

geeritud aedade ja basseinidega,

jatavad Inummalise mulje oma

alati juurde-ruuluvate kanadega |

ecsduel. Lo moderne, lo dmarni- co, lo fantastico. .

sigavalt eukatiiptuste paris, Lima idaceas, peitub kuulus kul- lamuuseum — Museo de Oro del Peru. thle 6.500 valjapaneku esita- vad nii ieade kui pre-incade tsi- vilisatsioone; . viimastest | eritj

Mochica, Chimu ja Vicus joudsid

k6rgele tesemele. Polj jitiline ter- Viklikkus leidis aga aset ainult

Sajand enne hispaanlaste valluta- mist. — .

| Itha'comadena.

Tee: (435) 362-1511

625 President Keanedy Ave, ‘Monty eal, PQ,

Tel; ZE..1-3720 |

Arheoloogilises |

Puruchucos —

Ka jirgnevat reisipeva’ jatka- me peruu mkkaliku ajaloolise pd- randi jailgedel. Soites piki Carre- tera Central’i 742 km. Limast,

| | Thunder Bay )

mPeoer: .. dees

Sault Ste. Marle’ { 7

; Talvek. | Suvek..

5 — ~ 14, 8. kik hinnad valservatnd APEX).

Reserveerige kdikidele iilalpoo! matnitud lendudele meie keudus

Lihemaks informatsiooniké:

~KOHO TRAVEL

131 Egtinton Ave. E, ‘Toronto, Ons. MAP tKi | Tel. (416) ¢ 485-3137

leiame ‘arheoloogilise Puruchueo, | cco

Sin on restaureeritud Kohapealse Delile suur-majapidamime, Tmet- teme mocdsana tunduvat plaani:

magamistoad avensega pesuruumi ja tarvglisse kérvalruumi! Sus -kGGk ruumikate varukambritega.

Tolleaegseist loomadest on elava Naltena asula ixnber nit laamasid kui siledanghalisi vaikesi koeri (, Allccos). Viimaseid tarvitati Lihedalasuy

muuseum pakub taiendavaid nai-

teid rijetusest, peenekoelistest kanigastest, keraamikast ja koha- likest kommetest (maiuseritaal ine),

Kuid tagasi olevikku. Meid o0- tad haruldaselt maitsev Kana-

praad lahedalasuvas Granja Amul

Testoranis. Kunagi iihele shveiisi perekonnale kuulunud farm on iimberehitatud tulutcovamaks oistarbeks, sdilitades sealjuures meeleclukuse ja talupoeglilult

tahumatu elegantsi. Jalutame Iil-

ledega palistatud aiatesdel ja klopsutame fotoaparaate. Ohk on

tire lindude vidinast ja kirjuist |

liblikaist, .. — Lennukil ile Andide lumiste fippude —

Peruu-pdevacde aga Cuzco ja Machu-Picchu retk. Esimesse toimus lend iile Andide

lumiste tippude (1659. km.. Li-.

mast); teise rongisdit piki kHres- tikulist Urubamba jége (112 Jon. Cuzco'st). Korgel Cuzco’s 3.400 m. U, ™.) iWletas lopsakas tal- mestkk ja roheline erksus, M6nus jahedus. Ja oli lébusaks téigaks, et mete siin otsekohe ja pidevalt serveeriti stimulesrivat coca-tead,

mis kirendavat bioloogilist koha-

nemist liikudes herjumata k6rgu- Ses, _

. (Jdreneb)

® Endel Kolde, Washingtoni iili- kooll rahvusyahelise . majanduse professor Seattles, tahistas oma 60-aastast siinnipleva.. Endel Kolde, parist Viike Maarjast, 16- petas Stokholmi Handeishidgsko- ta aastal 1947, Saades stipendiu- mi USA-sse, doktoreerus ta Was- hingtoni iilikootis, sus ta niitid on Sppejouks.

Pe= TaG Pee er ees eth TRleds SHIBART Sr te eer ce tea Ho my . oon ' 2 . . .

Eesti Voitlejate hing Marylandis 25-aastane

Baltimore EVU, mis haarab

oma koosseisu Marylandi. osarii-. gis elunevad eest] sojamehed, pil- hitses oma.25. a. juubelit. Uhing asutatl 9. veeoruariH 1952. aastal, Asutamiskoosoleku kutsus kolku II maaiimasdja idarindevditleja Johannes Pedak; kes oli saabu- nud USA-sse Saksamaalt, kus ta oli oinud EV U-de Keskjuhatuse alblesimeheks.

Marylandi EVU tegevus on ula- tuslik. Aruanded .on mniidanud EVU meeste téitulemusi iihis- kondlikul, abistamust66, valis- voitluse ja muudel aladet, EVU esimehena teguises Kar} Anson kuni ‘surmani. Parast teda on ol- nud esimeheks August Kukiane. Lisaks eelpoolnimetaiuile on ju- hatuse Jiukmetena texutsenud Hain Ainson, Hivald Jarv, Ealjo Popp, Hirt Maisie, Heino Tuisk

ké6rgpunkt oli —

dis esimeheks kev. August Kukla-

Erilist réhku on pannud EY — Val istegevusele ja suur on nende dem onstratsioonide ja protesti.. |marsside arv nii Baltimores kul Washingtonis, kus EVU meeste - kiies on Jehvinud Eesti sini-must- valge rahvuslipp nii rivis kui au- tribtiiind#, EVU esindajail on tul- nud korduvalt esineda kOnedega ‘demonstratsiconidel, ‘Taadltos ja televyisioonis. —

Juubeliaastal on EVU Marylan-.

ne, abiesimeheks Fein Kreek, iackuriks Hugo Némm, sekreta- — riks Juhan Maiste, valis-asjade sekretariks Johannes -Pedak., seltskondlike ja tehniliste alade korraldajaiks August Kreek ja Aldo Lepper. Litkmeteks on kass- vGitlejad nu Vabadusséjast, If maailmesdjast kui ka USA armee veteranid Korea ja Vietnami si- dadest. Seltskondliku ala korral- damine toimub EVtl naispere _ kaasto6l. Juubeli tihistamine toi. mus Baltimore Eesti Majas pidu- dieu alctus-koosvifbimisegs.

A. K,

Eetris toimub Gge... (Algus Ik. DQ Peale N. Liidu 32 USA saatejaa- |

'|made tegutsevad veel teised vaga

- ENN ALFRED

_ADVOKAAT-NOTAR | Room 1912, Reyal Trust Tower, ‘Toronto Dominion Centre — Postiaaaress: P.Q. 326, Toronte

Ont. (Bay & King) M5K I? Telefon: 869-1777 | %-tundi telefoni valveteenistus

sured selie laadilised saatiad, Ni toimuvad vaga ulatusiikud saated Raadio Pekingilt ja Albaania Raa- diolt. Ka Rootsil on valissaated, aga ‘need ei ole eriti arvukad.

N. Liit on ameeriklastelt néyd- tud, et nad sulgeksid oma Miinc- heni jaamad. Sellele olevat amee- riklased vastanud, et neid saateid .

tei vahendata enne, kui on toimunud

Taz [teceikrelvasasevahendomie

RAAMATUPIDAJAD

Ameeriklased arvestavad, et nende . sOjalise. valveoleku kulud ja sdja- vaelised valjaminekud suurenek-

ae sid. kui nende Miinchent saated

JOHN &. SOOSAAR, Chartered Accountant 725 Don Mills Ra, Suite 462 Den Mills, Ontarlo | 493-6308, 429-4944

I TREND LEQ SSB Peet ke tee pee eye

' EB IRF 1

lOpetaksid oma tegevuse. ~ MGeldav oleks, et USA vastuta-

|suks oma Miincheni saadete lope- |tamisele voiks nouda vaba infor-

jmatsiooni vahetust Ida-Kuroopa ja Laane-#uroopa Tiikide vahel. - Sellest olukorda N. Liit oma praeguse riigikorra jJuures ei saa lubada, Jarelikuit kestab raadiclai- — nete soda eeatris edasi ka lahemas . tuleviicus.

EPL/ MRDO_ .