‘Canad n fakan Samniseles:

Talla mantereella olevan va- halukuisen kansallisuutemme suorittama tyo ja osanotto el . suurestikaan nay eika tuonut ritarillista mainetta kun- niamerkkeinéen viime sodassa, missa sodan aloittaneet Euroopan natsit ja fasistit lopullisesti lyotiin havioon. Kuitenkin sotatarvik- keita valmistavissa tehtaissa tyoskentely oli miltei yhta tarkea kuin ase kadessa rintamalla.

* Eraana huomattavana ammat- titaitona on synnyinmaassamme opittu rakennus- ja puutyoalan ammattitaito, miespuolisista puheenollen. Ainakin Ontarion kohdalla tuntemistani tapauksis- ta, milla hyvansa tyOmaalla olen ollut, niin aina loytyi mainittava luku Suomessa syntyneita ja siella taitonsa saaneita kirvesmiehia. Poikkeuksetta heita oli myoskin apulais-tyonjohtajan asemassa muillakin aloilla kuten metal- lisulattimoisessa y.m.s. Toivon loytyvan heidan nimens&i seka maininnan heidén ryéstaan vuon- na 1976 aloitetun S.J.:n toiminnan historian lehdilta. Tama historian kirjoitus talletetaan padkaupun- kimme Ottawan virastossa. Nain jaa jalkipolville tulevaisuudessa mahdollisuus tutustua heimomme toimintoihin lantisen pallon puoliskon maassa Canadassa. Historia alkaa aina 1800 luvulta, hosta kaksi viimeista vuosikym- menta kirjallista tietoa ja aikaisemmista vuosista puhetietona mika kulkee kan- salaistemme suusta. Naist& kan- Salaisista on huomattava osa C.S.Jarjeston jasenia joiden ty6 ja toiminta Canadassa antaa arvoa seka huomiota historiaan sellaise- naan.

Taman yhteydess4 tulisi huomioida etela Ontariossa tyét ja tapahtumat rakennusalalla. Toisen maailmansodan alkaessa Saksan natsijoukkojen valloit- taessa muun muassa Norjan maa-alueet lyhyessa ajassa, joutuivat norjalaiset pakenemaan maasta mika minnekin. Suurin osa sotilas- ja lentovoimista seka nuoret sivilimiehet seka - osaksi my0s naisetkin paasivat yli Atlan- tin kalastusveneilla sek& muilla

Suomalaisten kirvesmiesten rakentama norjalaisten lentojoukkojen harjoituskeskus, Gravenhurst, Ont.

pienilla veneilla. Mahdollisia menetyksia ei ole tiedossani.

Kuulemani mukaan heita paasi U.S.A.:n ja Canadan_ rannoille monisatainen luku. Tama joukko oli 100% keski-ikaa nuorempia, naisetkin. Heidan suunnitel- mansa oli yksimielinen, kotimaansa takaisin valloittami- nen. Sen painostuksena he aloit- tivat vakavat sotilasharjoitukset ja erikoisesti lentojoukkojen kouluttamisen, mika tapahtui Canadan puolella Gravenhurst- nimisessa pikkukaupungissa ja sen laheisyydessa olevan len- tokentan yhteydessa. Taman kentan alueelle me suomalaiset rakennusmiehet saimme kunnian olla, hirsirakennuksen tydn op- pineet tekijat, ainoat siihen kel- volliset asiantuntijat. Erikoisesti on mainittava Torontosta kir- vesmies Harry Laakso, joka johti tyon alusta loppuun saakka. Yleinen tyonjohtaja oli John Hill, Suomen syntyinen myOskin. Kahden edellamainitun _lisaksi olivat Einar Hofren, apulais- johtaja (forman) Torontosta. Muut naista olivat Edv. Jokinen, Tom Korhonen, Martti Vuori, Sulo Valli, J. Pohjonen ja A.M. Jalonen kaikki Torontosta. Pappa Koponen ja Veikko Koponen Vilcox Lake Ont., Elis Sjoman ja Ralf Koskinen Barry Sound Ont.

Kolmas talo, myoskin hirsitalo tehtiin Huntsville Ontarioon. Se Sijaitsee toistakymmenta mailia kaupungista pohjoiseen kaksois- jarvi -Interlaken nimisella jar- vialuelleelia. Oheisena oleva kuva on otettu rakennuksesta talvella tammikuun alussa 1940. Talo on kauniin luonnon keskella kahden jarven valissa. Tama rakennus oli tarkea lentajille seka sotilaille. Se oli samalla terveydenhoitokoti suomalaisine saunoineen. Jyr- kasta maenrinteesta siivottiin puut ja pensaat pois niin saatiin vahalla tyolla valmis hyp- pyrimaki. Maenlasku ja yleensa hiuhtourheilu on norjalaisten mielilaji.

Tama rakennus tehtiin myos meidan suomalaisten yk- sinomaisena tyona, paitsi py6reit- ten mantyjen kuorimisen suorit- tivat norjalaiset tydmiehet.

Rakennus aloitettiin lokakuun aikana ja se valmistui kevadaseen mennessa. Sauna oli kayttokun- nossa jo parikin kuukautta ennen muita osastoja. Me rakennus- miehet saimme kylpea mielin madrin silla4 sauna oli lammin yhtamittaisesti. Norjalaiset ot- tivat loylyn siina kuin finnitkin. Suomalaisten kansallisuus- ryhma Canadassa on melkoisella varmuudella pienimpiin kuuluvat, joskaan ei aivan vahalukuisin siir- tolaisjoukoista. N. 50 vuoden taallaolon aikana olen tullutsiihen johtopaatokseen, etta hyvin suuri prosenttimaara suomalaisista on ammattialan tyolaisia, lukuunot- tamatta maanviljelys ja metsa- tyon omaavia miehia. Raken- nusala on kuitenkin huomattavin. Kasity6, olkoon se sitten minka alan tahansa, on ollut kautta aiko- jen opittu yhta ja toista omaa tar- vetta varten. Siita sitten monille on kehittynyt ammattiala. Synnyinmaassa Suomessa on ollut ainainen puute ja koyhyys palkkatyolaisen kohdalla ja on edelleenkin jatkuvaa taistelua jokapaivaisen leivan puolesta mista ei parempia tuloksia ole odotettavissa. Jos jarjestyneet tyolaiset saavat palkankorotuk- sen tanaan niin huomenna kulutustarvikkeiden hinnat nousevat vastaavasti tai hiukan enemmankin mika olis tarve. Siis kilpajuoksu tyOnantajan ja tyolaisten valilla tulee edelleen jatkumaan loputtomiin. Aivan lahitulevaisuudessa elamisen toiveet nayttavat tuovan mil- joonille tyolaisille vakavia pul- tia. Tyottomien joukko vain kasvaa virallistenkin tietojen mukaan. Tasta johtuu entisen kotimaamme kansalaisen, var-

saniaeet ja tyaliisen mutitto lanti- sen pallonpuoliskon maihin. Et- sien parempaa toimeentuloa. Toiset onnistuvat toiset ei. Samat vastukset olivat edessa aika — ajoittain, sis toimeentulomahdol- lisuudet ty6tatekevan kohdalla on ja ovat epavarmoissa puitteissa niin kauan kun yhteisymmiarrysta el saavuteta.

Nyt edella olevien tapahtumien lisaksi on sanottava talvisodan ja

Rakennuksen vihkimistilaisuudessa Norjan prinssi kiitti saomalaisia erikoislaatuisen ty6n suorittamisesta.

Tlistal toukokuu 17p. 1977

| Pitkaé iki evinustettiin hiljat- |

tain talle Timminsin perukalle. Ennustukset tulivat Houstonista Texasista, jossa pidettiin tuon suuren jattilais trustin Texas Gulfin 68. vuosikokous. Yhtidn presidentti antoi raportin toimin- nasta kertoen, etta taalla Timmin- Sissa toimivan kaivannon, joka alkaa olla jo suurkaivanto, laheisyydesta on loydetty toinen suurl mineraalivarasto. Naiden kaivantojen valia on ainoastaan pari mailia. Siella maan uumenissa lepaaavat suuret ja monipuoliset mineraalirikkaudet. Tama alue kuuluu mainitulle kaivosyhtidlle. Mistaan valtauk- sista ei ole kysymys vaan ainoas- taan loydosta, jonka kaivamisessa on tyota vuo- sikymmeniksi.

Timminsissa kun laajennetaan yleista sairaalaa, jota kutsutaan St. Marys General Hospital, niin sen alkurahoitus on ollut suurim- maksi osaksi kerjuun varassa. Yleisolta tulisi saada $196.000 minka jalkeen siihen on liitettava Wintario varoja y.m. Tuon al- kusumman saaminen tuottaa hiukan pdanvaivaa. Nyt kuiten- kin kaupunginvaltuusto luovutti $50.000 yleisista varoista, niin tama ‘‘rosaus”’ teki rahatilannetta paremmaksi. Nayttaéa silta etta toista miljoonaa maksavat laajen- nustyot tulevat kaiketti padatty- maan kunnialliseen loppuun. Tama sairaalan laajennus ei tule lisaamaan sairasvuoteita, mutta uudet tilat tulevat kaytettavaksi uudenaikaisten .koneiden ja tut- kimuslaitteiden tiloiksi. Laaketieteessa mydskin on saavutuksia joka paiva.

Nuo saksalaiset ovat meidan suomalaisten silmissa aina olleet suuria tekijoita. Seuraava juttu on Frankfurtista Saksasta. Siella eras mies nimeltaan Gustav Riedel joutui autokolariin ja louk- kaantui. Han hakeutui eraan spesialisti tohtorin Herman Kuhlin potilaaksi. Tama anto1 hanelle yhteensa 2,777 erilaista ruisketta. Riedeliin pumpattiin viimeisen maailmansodan aikana tapahtuneet Suomen silloisten hallitusten edesottamiset yhtymalla Hitlerin Saksan puolel- le, ilman kansan mielipidetta kysymatta, seka salavehkeilyt liittolaisten natsi- ja fasistivas- taisten voimien pettamiseksi. Tuo teko on anteeksiantamaton ja suuri hapeapilkku entisen kotimaamme seka Amerikan, etta Canadan suomalaisvaestoon kohdistuvana sellaisenaan. Me tanne siirtyneet, jotka emme ehtineet saamaan kanslais- papereita kielivaikeuksien vuok- si, jouduimme vihollismaalaisina kaymaan nayttaytymassa poliisivirastoissa, jossa lydtiin leima mukana oleviin kortteihin ja nimi myos poliisilaitoksen kir- joihin viikottain saannollisesti. Tapaus on ja oli mieltapainosta- va, ainakin jarjestyneille tyolaisille jotka ovat jo lap- suudessaan tulleet tuntemaan en- simmaisen maailmansodan kauhut ja lahemmin vuoden -18 Suomen sisdllissodan jouk- komurhat seka nalkaan naan- tymiset vankileireilla.

Turun poika

' tamaan onko tama

saicarantiedien lackelmian. mu- kaan 6 ‘‘painttia’’ erilaisia laak- keita ja syOtettiin. purkeittain erilaisia pillereita. Na@ista maarayksista kirjoitti tohtori Kuhl laskun joka oli $57.000. Mies selvisi laskuista myytyaan omaisuutensa.

Taalla kun on laadittu noita ‘‘sivulakeja’’ koskien kaupun- kimme yleista jarjestysta, niin joskus ne johtavat suurin epakoh- tin asukkaita kohtaan. Esim. takaldiset taxiajurit joutuivat kaantymaan kaupunginhallinnon puoleen heidan pysakoimis- tilojensa takia. Heidan odottaes- saan asiakkaita hotellin edessa niin monessa tapauksessa joutuivat maksamaan parkkaus sakkoja. Etekin kun kaupunki valitsi naisia mittareiden val- vojiksi. Niin- siina kavi etta taxiajurit voittivat vaatimuksensa ja saavat pysakoida vapaasti hotellien ajoteilla.

Tyotapaturma vakuutus- puolella nayttaa tulevan taalla vihdoinkin parannus, vaikka ei sita viela voi taysin sanoa paran- nukseksi, ennenkuin senkin toiminnan nakee. Workmen’s Compensation Board avaa naita asioita kasittelevan konttorin Timminsiin, osoite 273 Third Ave. Se tulee olemaan koko pohjoisen aluetta kasittava toimisto, johon kuuluvat Hearst, Kapuskasing, Cochrane y.m. seudut. Tulevaisuus tulee nayt- toimisto — tyGmiesta auttava vaiko sortava. Yleensa nama _ tapatur- mavakuutuslaitokset ovat olleet sortavia. Monen taistelun jalkeen sielta pain on apua saatu. Lukuisissa tapauksissa on sairas- tunut henkil6 joutunut siirtyman ikuisen levon vuoteelle, saamatta mitaan korvausta mencietiyya terveyteen.

Maapankki-asiassa ei ole val- tuusto paassyt yksimielisyyteen. Maata olisi kovasti saatavana, mutta kovin kalliilla hinnalla, siita se kenka puristaakin. Toiset sivulliset koittavat puhua val- tuustolle, etta sen tulisi huolehtia maan saannista asuntotonteiksi. Jotkut vetoavat stihen kodin Ja perheen perustamiseen, mista yleensa koko valtiosysteemi saa alkunsa. Siihen katkeytyy niin paljon sita kieroutta. Eraskin val- tuutettu sanoi tasta neuvomises- ta, etta se on kuin ‘‘kettu olisi neuvomassa miten kanakoppi rakennetaan’’. Kuitenkin asia on siten, etta valtuuston tulisi rajoit- taa hintoja niin, etta ei ndissé ym- paristdissa jouduttaisi maksa- maan $15.000 rakennustontista, koska maata on satoja maileja joka puolella naita kylia.

Kesaan pain taalla ollaan kovasti menossa. Ajanviete — puistoja avataan kesatoiminnalle. Taalla oleva Kettle Lake Park avataan taman kuun 20. paiva ja pidetaain avoinna syyskuun 5. paivaan asti. Tama puisto on kuuluisa nailla seuduin. Siella kay turisteja aina Amerikan puolelta asti. Puistossa on useita jarvia seka paljon heikkakankaita. Erit- thin sopiva paikka kesdaloman vie- tolle. Elakelaiset sinne ovat paas- seet aivan vapasti. ‘