ational Library of tena Collection Dow. yo Conic

! area oS pmo eS x

_— E STLAST = AJALEHT =

Second Class Mail Regaration Alo. 1354,

= "LiF. =. “I

Er:

1 . Pe . Oe de se a ry ee nn eee pele Ke et Rees taney 4 : " . oe. - af 7 _ fee " “. ry 7 ul * . 7 ln . Pe a a | = mt Sie Te ae ne A cot See en a oa aE = ee " 1 “Dik r "4 Pe Lire 7 wa . NS Sh ae corrals sar ae abr isk ale a Ta at me ao 3 - ari - a : - . . a - . et ch a et kee " oa . ’ rT : ee ry 7: : _ . soa . a =.

St. Pauli katedraalis énnistati 5, mail Peetri koguduse leeriopilased. 1. rida:

Randmaa, Pia Metsala, Lisa Abe, op. E, Heinscao, op. A. Taul, Ingrid Kristina Silm, Anita Kivi, Janet Kivi, Katharine Sepp. 2, tida: Aleksander Kupcis, Aleksander Sepp, David Sooaru, Andres Mell, Eerik Valter,

Tonu King, Nikolai Chorowilec, 3, rida: Henrik Vasila, Tarvo Eistrat, Erik Holmberg, Paul Pint, Krisien Foto — Lembitu Ristsoo |

Edelsvart, Peter Viltre, Eric Lott,

Toronto Eesti Seltai Taiendus-

koolis oli Gppetéé lipp 24. mail. Nagu tavaliselt, nit ka tanavu, tahis- tati koolitoso loppu pidulikn aktuse- ga, Rahvardivais Vk. Spilaste poolt joodi E.M. suurde saali meie rah- vuslipp, millele jargnesid kooli lé- petajad, VI ki. Gpilased ja épetaja. Uhislauluna lauldi nk esti lipp“.

Teretulemast ‘saalitdie publike- ‘le titles koolijuhataja Valdék Lenk. Kuuenda klassi Gpilastele iitles ta: wNtiid olete teie kool! 33. lend ja _kuulute nende tuhande kahesaja ka- ~ heksakiimne vilistlase hulka, kes kolmekiimne viie-aasta jooksul on selle kooli lGpetanud ja kuhu paljud teie emad yGi isad kuuluvad." Kdneldes endisest koolijuhatajast,

Henn Riindvast, lausus V. Lenk: ,,Ei -

ole kerge astuda sellise suurte koge-. mustega ja vOimetega koolimehe jal- gadesse, nagu on seda hr. Riindva.

Mind lohutab jeadmine, et olen iiks -

ta endisi Opilasi ja pean teda endale

eeskujuks. Sellest on ile viiekiimne

aasta. moodunud, kui meie kooli ko- dumaal saabus uus Opetaja, sirge nolakuga noor mees, kes kohe vaitis stidameid. Ta tull pirast seminari lopetamist, sdjakoolist noore ohvit- serina meie’ kooli épetajaks. Meie koolielu muutus tema saabumise! teiseks, Poistel kadusid kiitirud kohe seljast. Ma usun, et salliseid males- tusi, nagu minul kodumaalt, koolisi hr. Riindvast, on ka tema hilisematel

Gpilastel siin eesti tdienduskoolis. Jargnes helisev ja sillerdav kla veri- pala Lehte Leesmandilt. G. Suitsu _yNoorte laulu’ deklameeris ladusalt Kia Puhm. ; _ |

- KLASSIJUHATAJA KONE

Klassijuhataja kénes ldpetgjaile,

vordles Hella Leivat kevadet ja noo- egstius iildse nii kaua ja nii jGuliselt

rust. Ta toonitas: Samuti kui kevad, on ka noorus kiilviaeg. Et eesti noo- ruse kiilviaeg oleks taiuslik, selleks tuudkse.vanemate poolt noored tai-

enduskoohi, Seda ei toni-pidada ras- seks, Vaimse tugevdamise seisuko- halt ei tohi kdike raskusi kérvaldada. See saavutus, mis pole kergelt stille kukkunud on midagi, mille tile tuleb uhke ja rédmus olla, Ka elus ei tule karta raskusi ega oodata kergeid vai-

te. Mis kergelt saadud, sellel pole kaalu! Olgu noortele meelekindlust Tung vasiutustunnet

emakeele ja eestluse hoidmisel. Korralikult dppi- ma peab.selleparast, et noortes endis

‘tekiks vastutustunne iseenda ja kogu

eestlaskonna, meie isademaa ees. Eesti kodu ja kooli tihisel kasvatusel, arusaamise! sirgugu noortest meile jargnev generatsioan, kes juhib ja edasi kannab eestlust ja eestluse sih- te. Kes teostaks selle, mida vanaya- nemad ja vanemad algatasid, Teie Kindel siht olgu: olen ja jaan eestla- seks! | jargnevalt jagasid koolijuhataja ia

klassijuhataja l6petajaile tunnistu-

sed.Iga lopetaja sai kingituseks kaks emakeelset.raamatut. V. Kimberg- Kotkase ,, Karjane Jaks karjaga’ ja R. Kreemi ,,Vandega seotud", mad raamatud olid autorite anneius lépetajaile. Kohal oli Valeria Kim- berg-Kotkas, kes igale oma raamatu- le autogrammi andis. ~

LOPETAJAD | Kiltusega {cum laude) ldpetajaid oli kalm: Mati Pajo; Risto Leivat ja Arvo Laansoo, . | LOpetajad: Leena Kalvik, Lehte Leesment, Mart Matsoo, Adam Med-

vt, Leo Musta, Matti Pikk, Kia Puhm,

Martin Roos,, Arno Tiirk ja Peter Westerblom.

Lopetajate nimel kéneles cum lau-

de l6petajana Mati Pajo: ,.Gn marki-

misvddrne, et meist sai taienduskoo-

233. lend, kuna paljud ej uskunud, et

Kanadas piisib. Teame, et Gpetajad on olnud meiega vaga kannatlikud ja meie paljude koerusttikkidega leppi- nud. Oleme siiski palju éppinud ja

Eestlaste Keskndukogu Kanadas | ja Balti Liit Kenadas korraldusel |

KUUDITAMISE 44. AASTAPAEVA ekumeeniline jumalateenistus :

Weljapseval, TS, puscseual, 1985, algusega kell 7,30 6. ‘St. Paul's Anglican kirikus, 227 Bloor St. €. Jutlus: 6p. U. PETERSOO @ Solist: A: KITTAS{

_ Lati ja leedu koorid.

MGle- —

kasu saanud tdienduskoolis kaimi-

sest. Gleme ka ténulikud-oma vane- matele, kes meid iga teisipdev, vahet pidamata, kooli sdidutasid. Arvata- vast! laheme kdik edasi eesti kesk- kooli, kus meid ootavad uued alad ja ained, ning sOpradega koos uued ela- mused ja naljad. Eesti kool on meel- div olhud. Tahan tanada kdiki meie Opetajaid, kes meid on Spetanud ning kannatanud., Koolj fuhatust, vane- maid ja teisi noortesdpru, kes on vii- maldanud meile Toronto Taiendus- koolis kaimist.

Teie vaev tasub dra, kuigi seda -

tuleb teil kill natukene aega veel

-naha, kuni tuleb aeg, kus hakkame

ise seda todd tegema ja vaeva nage- ma, nagu teie olete seda teinud!”

Klaveripala esitas Leena Kalvik. Rahvustemaatilise luuletuse utlesid iihiselt lépetajad..

KOnepulti astus koolikomitee esi- mees Hans Lupp: ,,.Koos kevadega saabub ka lapp Toronto eesti kooli- des,

1292 LOPETANUD -

Tohusat té6d on méddunud aasta! teinud meie 33-da lennu 13 abiturien- ti. Ees seisavad neil niiiid huvitavad keskkooli aastad, milleks scovime neile igakiilgset edu! |

Koos tanavuse jennuga on meil 1292 noort, kes eesti alekooli 6-aas-

tase kursuse on l6petanud. See..on

vadrikas mdGdupuu meie kool seni- sele tegevusele ja saavutusele eesti- keelse Opetuse ja kasvatuse tédpél- lu]. See on eelkdige osutunud vaima- likuks tinu meie noorte emadele, isa- dele ja viga paljudel juhtudel vana- vanematele,

Tulles tagasi tianaste lapetajate

juurde, on mul heamee! teatada, et

peale 3-me kiitusega lopetaja on nende seas ka teistel aladel valjapaistvaid noori. Pideva treeningu tulemusena on ujumises vditnud kaks kuldme-

dalit lopetaja Kia Puhm. Vastavalt —

Oppenoukogu otsusele anti Helju Luide malestusfondist piiiidlikuma- tale eesti keelt kGnelevatele algkooli

lOpetajatele, kelleks osutusid. Mart

Matsoo ja Martin Roos. funnustus, | Kuue Oppeaasta jooksul ali koolisi puudunud Vaid liks kord Risto. Lei- vat." :

: Koolikomitee esimees tdnas auto- reid annetatud raamatute ees} ning sa- muti T.E. Uhispanka, kes lopetajaile kinkis hobedased lopumargid. Koos- 66 tulemusena linna koolivalitsuse-

rahaline

; ga said meie Gpilased tina esiteks . eestikeelse tunnistuse, teiseks eesti-

oo ja ingliskeelse, ning kolmandake

Ruth Kine, Christina

ja can ie. ami: a at See SaryS ret =- oa .

dean Teal

E. iat oF |

vo ogt ' . . ' a on

oe cyan ee * ‘

XXXVI aastakaik

USA senat noustus ‘maailmaruumi relvade katsestamisega

USA senat ei néustunud enam maailmaruumi sateliitrelvade kat- sestamise morateoriumi .pikenda- miséga, nagu ali demokraatliku se- natori John Kerry ettepanek. See ettepanek liikati tagasi parast pike- ma’ arutlust selle ile, kas moratoo- rum katsestamiseks aitab kaasa relvastuse vahendamise konve- renisi edukusele Genfis. Kui selles Kligimuses ei tuldud kindlale sei- sukohale, siis senat otsustas anda adininistratsioonile luba teostada jaremisel eelarveaastal kuni 3 kat: sesiamist nende relvyade arenda- mise alal. Kulu katab kaitseminis- teerilumi eelarve, mille suucus on S302 miljardit.

Néukogude lennuk -hukkus lennul Tallinnast Lvovi

.Néukogude ,,Aerofiot reisilen- nuk hukkus Ukraina kohal, lennul

-Tallinnast Lvovi, Reisilennuk por- kas lennui kokku tike sojavielen-

muxiga ja 80 reisijat sal surma. WN. Liidu teadetebiiroo ei ale andnud

' fihemat seletust lennudnnetuse

kohta. Ei ole teada, kas hukkunute seas oli cestiasi voi mitte, Nouko- gude sdijavde ajaleht ,,Punane

Taht" teatas, et thes dnnetuses

sald surma mitmed vanemad ohvit-

—-serid, jattes markimata seda, mis

oli selle Gnnetuse pohjuseks.

Venelased _ykaotavad © kannatuse

Rahvusvahelisel iniméiguste konverentsil USA esindaja Ric- hard Schifter kritiseeris teravalt inimoiguste kasutamise keeluste-

mist N. Liidus. Sellele vastas N..

Liidu esindaja Vsevolod Sofinski, el N. Liit on kaotamas kannatust, kul kanverentsi delegaadid piitia- vad ltegeleda rohkem N. Liidu sise-

‘Taiste probleeniidega kui rahvus-

vaheliste probleemidega, milieks see konverents on kokku kutsutud.

Steve Fonyo kais - merest merenl

Vahjatdve tagajarjel jala kaotanud

‘Steve Fonyo lapetas oma kaimise merest mereni. Ta algas sellega m0c-

dunud aastal Newfoundlandi idaran-

nikul, kus kastis jala enne kdigu -

alustamist Atlandi ookeani vette Ja tahab seda teha Vancouveri saarel, kul ta jouab O punkti oma. kaigu lopule, olles katnud 7776 km. Tema jalad on vaga vdsinud pikast kiigust, kuid ta kindlameelsus ja tahe jouda

oma eesmirgile on hoidnud ta tuge- vana.

_ Steve Fonyo alustas oma kaimist merfest-mereni eesmargiga koguda

raha vihjatéve uurimiseks ja vditle- miseks selle kohutava tove vastu. Ente Vencouverisse joudmist ta oli suutnud koguda iile seitsme miltjoni dollari, |

=o

toendi Oppeaasta lOpetamise kohta. Tunnustades endist koolijuhatajat Henn Riindvat, kes eesti Koolipéllu!

taétanud tile 50-ne aasta, iitles H. -

Lupp, et tema nimi jéab alatiseks seotud meie kooli ajalooga. Henn Riindva on palfude aastate jocksul teinud vaartuslikky tédd; et meie noorlest kasvaksid eesti keelt kane- levad ja rahvustikult teadlikud, tub- lid eesti naised ja mehed. H: Lupp

(Jarg Ink. 3)

Uus eelarve ei elulaadi

Kanadalased on harjunud elama tilekulutustega

Kausoodatud fideraalvalit- ' guse eelarve esitati Ottawa >. parlamendis neljapaeval 23, ? mail majandusminisier Wilso- + mi poolt. Selles , kokkuhoiu‘ § eelarves on atte nahtud kulutusi $105 miljardit ja sissetulekuid $71,2. miljardit. Puudujaak $33,8 miljardit. Riigi vole on juba tile $200 miijardi ja igast maksumaksia dollarist tiks koi- mandik kuiub riigivGla proat-: sentide maksmiseks, ehk teisiti seda-illustreerides, ritpgivola protsentide tasumiseks tuleb valitsusel maksta igas tunnis $3 ‘tmiljonit. Ka kakkuhoiu eelarve aastal riigivGlg kasvab, sest va- ) litsus ja rahvas on harjunud elama Glekulutuai tehes.

[is a i eg i i ee ee ee ill | ".

Ulekulutuste vahendamiseks -peaminister Mulroney pooldab vabakaubanduse arendamist. suuremat ettevdtlikkust rahvalt ja efektiivsemat tddstuslikku produktsiooni, mis oleks suuteli- ne vdisilema teiste maade pro- duktsiooniga valisturgudel. Ta loodab suuremat initsiatiivi era-

- algatuseit, Kanada tddstuse arendamisel ja kaubanduse dlal., Ta pitiab pidurdada 16 aastat kestnud liberaatide valitsuse po-

muuda

liitikat todstuste riigistamise ala! ja lpuks lopetada tddstuste vat- mine riigi kontrolii vdi juhtimise © alla, et maksumaksjate dollarite- pa ej tuleks tédstusi majandus- likest raskustest valja aidata.

16 aasta kestel Trudeau valit- sus omandas Vol vottis vaiitsus. kontrodii alla tile 300 mitmesugu- se ettevitte, suurendas valitsuse koosseisu ning administratsioo- ni, et Kanadast kujundada tihi ,beadluriiki'’. Tulernuseks on ol- nud téétatdéliste arvu swurene- mine ja riigivGla tGusmine $18 milfardi pealt rohkem kui $200 miljardi peale.

Mulroney valitsusel on taht- mine leida tee tagasi, et riiki

' ~paasta sunnitud panxrotit mine-

kust, Vaielused uue selarve auimber

on juba alganud ja maksumaks-

jatel on vdimalus jalgida, mis opasitsiooniparteid selle eelarve kohta titlevad. Kas nad on rahul, et kéesolev ,,.kokkuhoiu" eelar- ve on puudujaik ndidatud vé- he vaiksemana kui off eelmise aasta eelarves. Nad nahtavastiel taha, et mingisugust kokkuhoidu ei tehtaks sotsiaalse hoolekande alal, kuna see vdiks hakala mé- justama rahva senistelulaad..

Konservatiivide valitsusele luuaks surmakelli Ontarios

Ontario vuusdemokraatide liider Robert (Bob) Rae teatas ajakiriani- kele, et uusdemokraatide parte hakkab toetama Ontario parlamen- dis fiberaalide parteid uue valit- suse moodustamigel ning aitah sel-

lega lépetada Ontarios konserva-.

tiivide partei valitsemise, mis on juba kestnud rohkem kui 42 aastat. See. saab teostuda umbusalduse avaldamisega Frank Milleri valit-

susele parlamendis, pdrast 5. juu- ~

nit, kui Ontarie parlament tuleb

kekku unes koosseisus. Sellest tu-

leb teha Frank Milleril jireldus, et valitsuael

usaldus ja tema valitsusel tuleb

esitada lahkumispalve.

Ontario kuberneril tuleb siis otsus- tada, kas kuulutada valja uued iild- valimised vOi anda opositsiconipar- tei juhile, David Petersonile véima- lus uue valitsuse moodustamiseks,

Peaminister Frank Milleronsama! .

ajal ajakirjanikele seletanud, et temal ei ole ldinud korda kokkulepet saa- vutada uusdemokraatide partei ja tema liidriga Milleri vihemusvaiit- suse toetamiseks, kuna nemad on ndudnud liiga palju konservatiivide

parteilt valitsuse suuna muutmisel vasakule ja ,uue" aluse kujundami- -

seks Ontario valitsemiseks. Ta keel- dus minemast ajalukku kui valitsuse juht, kes hakkab muutma provintsi elulaadi selleks, et valitsuse juhina niisima jédda kaheks aastaks, nagu Bob Rae noudis.

KUBERNERI PROBLEEM Uusdemokraatide partei juht Bob Rae nahtavasti sailiberaalide parteilt ja selle juhilt David Petersoniit Iuba- duse, et toetatuna uusdemokraati-

dest ta hakkab Ontsriot valitsema

tdiesti uutel, rohkem sotsialistlikel alustel, Mida ta sellega motleb, seda Bob Rae lahemalt ei selgitanud. Toronto Ulikooli poliitilise teadu- se professori Peter Russelli arvates

_{teda peetakse tiheks eksperdiks

konstitutsiooni tundmise alal) uus-

_demokraatide nGudmine, et kokku-

lepe vahemusvalitsuse toetamiseks teatud aja peale on vastuolus kansti- tutsiooni noudega, et valitsus on vas- tutav otseselt parlamendi lifkmete ees ja nende otsuse tegemine el vGi kuidagi seotud olla mingisuguse eel- kokkuleppega selle konta,kas valit-

sust voib kukutada vdi mitte.

Ontario kuberneri] on tésiseks orobleemiks, parast umbusalduse avaldamist Frank Milleri valitsusele parlamendis, kas kuulutada vailja uued valimised, véi anda véimalus

David Petersonile uue valitsuse moo-

dustamiseks, uusdemokraatide par- ‘ai toetusel, kellest on teada, et ne- mad soovivad koalitsioonivalitsuse kestvust vahemalt 2 aastat, kuna nende partei kassa on tiihi ja nad ei soovi naéha uusi iildvalimisi enne ‘kahte aastal. VARAJASED VALIMISED

On markimisvaarne, et Kanada fé- deraalvalimistel ja Ontario provintsi Valimiste! uued valitsuse juhid kuv-

puudub = parlamendi

lutasid vaija wued tildvalimised vars- ti pdrast valitsusjuhi tlesannetesse astumist. Ei Turner ega Miller ei votnud enesele aega, enese volmete tutvustamiseks valiiaskonnale, kui- vord suutelised ja tahtelised nad on tditma lahkuva juhi aset peaminist- vina, Milemad tegid vale arvestuse, et valifaskond annab oma haale par- teile, arvestamata seda, kes on Htdri kohal ja kaotastd. |

- Kuivoérd palju stiiidi olid uued par- teide juhid valimiste tulemustes. Kas valijaskond t6esti tahtis muudatust valitseva partei kohal vdi ei meeldi- nud wus partei liider, nditab jargmise iildvalimise tagajarg.

Uusdemokraatide liider Bob Rae tegi kindlasti oma esimese suurema poliitilise vea sellega, et ta juba ette teatas, oma ja partei kavatsusest aidata liberaalidel avaldada umb- usaldust Frank Milleri valitsusele ot- sekohe, kui algavad vaielused Miile- ri valitsuse programmi tile, pirast troonikdne ettekandmist parlamen-

dis. On voimalik, et Frank Milleri

valitsus esitab parlamendis valijas- konnale viga meelenirage ja vastu- voetava programmi ja valijaskond voib tahta naha selle rakendamist Frank Milleri valitsuse poolt, Selle] juhul véib kujuneda vatlitsusele um-

_ busalduse avaidamine opositsiconi-

-parteide poolt, nendele enestele po- liitiliseks enesetapuks jargmistel iidvalimistel. : |

Esto 84 tileja ik 280 000 dollarit

TV Ulemaailmsete Eesti Pae-

‘yade majanduslik. aruanne, mille koostamine voOttis aega ligi aasta, on nid valminud ja vajab vaid léplikku viimistle- mist, Nagu ,,Meie Elu* kuuleb, on pidustused ka majandusll- kult viga hasti Gnnestunud ja jatnud Glejaagi ligi 280 000 dol- larit. |

Sellest on kavatsus jagada 123 000 dollarit. Esto ‘64 tiritusi korraldanud organisatsiooni- dele, Voimlejad ja rahvatantsi- jad {,,Estovisioon"} saaksid 36 000. dol., Eesti Lauljate Lit (Laulupidu) — 27 000 dol., tea-— ter 15.700 dol., Eesti Kunstide Keskus {solistide kontsert- — 9000. dol. ja vatksemad sum- mad teistele organisatsiooni- dele.

Osa tilejiagist jagatakse toe- tusteks; albumi valjaandmi- seks jne. ja 50 000 dol. varutak- se jaremiste UEP korraldami- seks.

Méned summad on juba val- ja makstud, peamiseit korral- dajate isitklikud kulud, tojtasud jne. Esto 84 majandusaruan- ne esitatakse suuremale kogu- le koosolekul, mis kavatsetak- se pidada 25, juunil.