wotionel | Library of Canitie

coliection 1 395 falling ston

. . . * ™ . . . " - — oe . —_

. rae a el mar pro pa ars = Bs c rat ete ae ai aed ca ih i * cae rtd neu tre ieee ea MT aang ee Lika eR race et pein Sah A ca - a ea be eee eet ri ae PE rt a ep ge a vere age ole

. il ii _ . ee ee te meyers ttt Ba oe wees seems tires Te Nae wet] etm oe . 2 pct “staat : -

Ts fe era ar Sn Ba IS wate Lo pa td eee a ini a - ae . .

eT | Fs a oh ae 7b Fs A Fe eS

ah .

. oa —." Par ™ Sw ele a : ee ee Pe . a Phe l ee es ‘ ir ee ; or . . = sae oe A ae : : = - ht ee Ad RR ee oe , . a Cs Dy es ee Et ce Aa ae ge a . f Br, Pe, pe = ei oH oe Dn er .

Anne Krilsa gai »Mise Tallinn 1983" tiztl.

atk O

are a De = St ea

ater STies tae .!

-L. ae are

noe a bee : . . c . TE, eos a ee oa . - . " : a, Hoey 4 od * - Wwe . a bs Pea ="

Rieger edie skin tee rea Bk as ra ae Fi eae " rn . ert ia

Anne Kriisa - = = Miss Tallinn 1983"

Pihapdeval, 29. mail toimus Ees- ti Majas ,Karavan 1983" raames ~ Miss Tallinn 1963" valimine,. Pea-

korraidajaks oli Evelyn Koop. Koh-

tunikeks: Gina Godfrey (Metro lin- napea Paul Godfrey abikaasa), George Gross (Tor. Suni spordi- _. osakanna toimetajaj, aupeakonsul Umar “-Heinsoo, David Johnson {East York’ linnapea], Tony 0'’Do- nohue (linnandunik} ja Paul War- mick (Tor, Stari spordiosak. toi- metaja}, ,

Linnandunik Tony O'Donohue soo- vis avasonas linnapea nimel tirituse head kordaminekut ja Anne Till ning

- 8 a:

os .

SaaS. ae EM Be

nei 2, a

oe RS

Miss*i"* kroonimine. Vasakult: Tailinna ,linnapea* Allan Liik, yl¥ligs | Tallinn 1993", aupeakonsul I. Heinsoo, Miss Tallinn 1982 Ellen

Fate — OQ, Haamer

Valter.

Andres Raudsepp teadustajatena hoolitsesid tegevuse voolavuse kui

ka publiku hea tuju eesi. Kandidaa-:

did esinesid kleitides, spordirdivais ja rahvardivats. Iga kandidaadi lithi- kese elulookirjelduse esitas Anne Tull.

Gina Godfrey’ le sooviti teadustaja A. Raudsepa poolt ta slinnipéeva pu-

hul Gnne ja lauldt kdikide piistiseis-

les voimsalt ,,Ta elagu!" Eeskavalises osas esinesid Kalev-

Estienne voimlejad ning sopran Mo- | nica Zerbe jaulis, lépetades rahva-

lauluga ,,Kiila mul titleb'. Klaveril saalis Lina Teose. 7 (Jarg Ik. 3)

be * oF , . i” a. 1f4 oe i" epee * . re rac) ore Ae mt are ' f eet ; a ‘ne Fee a ee ee : ms ' mead rl! es . t par ie rot 1 p dente? Bae : ‘ 7 * | = 2! Radin fadg td lyehe (ae 7 RE eR a Sr it ' il . . . . oe fei Se ae Be: Cola, Pay ms Ay . - ve | ra 7 . "L . ee REET meee on

Foto — UO, Haamer

Develoyucnt SPane Bi Lo | Str, er Bey

_ EESTLASTE AJALEHT PAGULUSES

Ne2 22 2 (1734) 1983

Second Class ‘dail Registration No. 1354.

mre 1

"NELJAPAEVAL, 2. . JUNE

Vene keel ainukeseks - halduskeeleks Eestis?

S Eestlased muutumas vihemusrahvuseks omal maal

— Olude kirjeldus Soome ajalehes

HELSING! (, tleie Elu‘ kaastodliselt) — Eestis kardetakse, ei vene kee! véetakse ainukeseks halduskeeleks ja kui venelaste juurdevool kestab sama! hulgal kiimmekond aasiat, muutuvad eestiased omal”

maal vihemusrahvuseks. Olukorrast okupeeritud Eestis kir-

“jutas laia levikuga ajaleht ,,Ilta-Sa-

nomat* paljutitleva peaikirjaga ..V1- ro vendlaistymassa': (Eesti venestu- mas). Soome ajalehed on parast And- ropovi véimule tulekut tha enam kriitilises taonis tahelepanu juhtinud héimurahva clukarrale, Ajaleht wt- leb, et informatsioon tha jatkuva: venestamise kohta on ‘kandunud tile Jahe turistide kaudu. _ ‘KGige uuemate andmete jargr ot sustas EKP politbiiroo koos ilem- néukoguga mdddunud talvel, et Eesti NSV koige korgemate ametnike hal- duskeeleks pn vene keel. See té- hendab seda, et nditeks presiidium!. ning iilemndukogu ~ dokumendid

-koos kirjavahetusega loimuh - vene keeles, Muudatusi hakati tegema-ju-.

ba Leonid Brezhnevi ajal, see vidi aga taide alles parast Juri Andropovi

parteijuhiks tulekut.

Eestis kardetakse, et jargmine samm on vene keele vétmine ainn- keseks halduskeeleks. Latis on min- dud taiesti vene keelele, kuid Leedus venestamine ei ole Gnnesitunud ma- dala tddstustaseme ja katoliku usu tugeva positsiconi tottu.

. Eesti keele tundide arvu. koolides ei ale vahendatud, aga vene keele iundide arvu on suurendatud, mistdt-

ty aesti keele osatihtsus on Viner -

nud. Kdik akadeemilised vaitekirjad peab praegu avaldama vene keeles.

VENELASTE SISSEVOOL Venelaste sissevool Eestisse jai- kub pidevalt. 1,4 miljonist elanikust riagib vene keelt juba tile poole mil- joni ehk rohkem kui iga kolmas. Veel. viis aastat tagasi eesti keelt kdneleja- te osa oli umbes 70% ning venelaste osa 25 pratsenti. Tallinna elanikest

ragpib vene keelt juba file poole,

maal on aga eesti keele seisund sal-

_struktuuri

Junud vastupidavana. Vene sisseko- lijate peavool suundub just keskus- lesse, kus on tédstust.

Tallinna korvale, Lasnamdele ehi- latakse praegu suurt eeslinna, mille 200.000 asukast venelasi tuleb 60%, mis muudab Tallinna rahvastiku _dramaatiliselt. Eestisse kolivad venelased on suureperelised, kuna eestlased traditsianaalselt on valkeperelised, millega venelased Jéhevad . korlerisabades eestlasies moéda,

Venelasi vélub tadjou puudus Ees- tis koas kérge elustandardiga. Nii Eestis kui ka Latis on elustandard Kdlge kdrgem N. Liidus.

On arvamine, et kui venelasie sis- sevool jatkub kiimmekond aaslat samas ulatuses, muuluvad essilased Vahemusrahvuseks, Kauem Eestis clanud venelasedki ei nde heal mee-

lel uut sissevoglu. Varem tuloud ve- |

nelased peaaegu erandita 6ppisid ara

eesti keele, uued kolijad aga ei hooli

sellest.

UNGARI PROGY* .

Venestumine véib veelgi hoogust wurde vdtia, kui Tallinna suur sada- maprojekt kaiku laheb. —

Eesti on praegu N. Liidu pdlluma- janduse katseala, Saaremaa] on kdi- mas nn. ,,ungarl proov’. Kavatsu- seks on Ungari eeskuju frei lésla pallumajanduse produkttivsust.

Momendil produtseerib erasekior |

40 pretsenti Eesti karjamajandus- toodelest kuigi eramajapidamise ka- Sutuses olev maaala on ainult moni

‘nrotsent majandatavasl pindaalast.

Saaremaal likeldatakse kolhoosid vaiksemateks thikuteks, the v6i ka- he perekonna jaoks. Need saavad omale suurema osa toodangu itile- jidzisl, mis innustab produlseerima.

Eesti kapten palus asiiiili Prantsusmaal

Eesti Paevaleht usutles Pranisusmaal 33-aastast blondipaist r mere: kaptenit Sulev Viiknat, kes 29. aprillil laeva Roweir’i sadamas viibimi- sel kasutas juhust pégenemiseks ja astitli kiisimiseks prantsuse

voimudelt.

Suley Viikna fities, et ta parast

Tallinna ja Leningradi merekoolide -

lépetamist 1976-ndast aastast peale on sditnud Noukogude Kkeubaloeva

de], mis sdidavad Laéné-Aafrika §a- .

damatesse. Tal on tulnud 6ppida prantsuse keelt, kuna tegemist on 0l- nud endiste prantsuse koloomiatega, mis iseseisyunult kasutavad pranisu- se keelt riigikeelena. Laeval, millega ta Roueni sadamasse tuli, oli ta kap- tenj teiseks abiks — esimene abi on reegli kohaselt laeva poliitiline juht — politruk, —

; _ | a, — Maale lastakse sadamag viibi- misel meeskonna kolmikuid, kus

peab kaasas olema tiks laevaohvit-

ser. Sellises kolmikus maale minnes olin mina ohvitseriks ja kaasas olld kaks meeskonnaliiget. Eesméargiks

=

oli the poola firma leidmine, kus pidi_ kaupu odavamalt saama. Meiloliaga |

raskusi digele aadressile minekuga,

mMisparast Utlesin meestele, et kiisin

Gige jarele politsei jaoskonnast. Nad

idid vilja, mina laksin sisse ja -— taol-

lesin asiiiili.. Pogenemisele motelnud ta juba pi-

kemat aega, Kuna viimase pooleteise

aasta jooksul kodumaal venestamine

ja tildine allakdik on olnud masen-

dav, stis kiipses otsus kasutada esi- mest juhus?. See juhus saabus 29, mértsil, kui ta kavalusega kaaslased. maha raputas ja poiitsei kaitse alla padses.

Vaba mehena kaib ta ntitid prant-

- use keele tijendamiseks kursustel ja

loodah, et ta leiab hifjem t66d méne!

| aeval. EPL/UVK

N. LIT AHVARDAB- JA HOIATAB

te vastu. | Ametliku teadaande tekst kélas jdrgmiselt: Arvestades suurenevat ohtu N, Liidu ja tema liitlaste jul- Pealekule, olenevalt USA uute ra- . kettide arendamisest, produtseeri- misest ja kavatsusest asetada neia Lidne-Euroopa riikide territooriu- mile, on N. Liit sunnitud suuren- dama oma strateegiliste tuumre!- vade arsenaali ja k6vendama oma riigikaitset vastavalt.

N. Liidu ametliku teadeteburoo _ TASS teate kohaselt on N. Liidu ¥a- litsus teinud hoiatuse USA-le [a Nato ritkidele, et juhul kui eelole- yal siigisel hakatakse Evroopa%se iooma viimistletud USA rakelle, siis N. Liit vastab sellele omapool- se raketivilialaske aluste arya SUu- rendamisege Euroopa-Venemaal ja N. Liiduga liidusolevate riikide maaaladel, Osa nendest suunatak- se vaiifa sel jubul otse USA keskus-

! |

- THURSDAY, JUNE: 2.

" Be a a ee Peg a eee

| XXXIV aastakkik

Taani ei tunnusta Balti riikide annekteerimist

WASHINGTON — Leedu in- formatsiognibilletadn blta teatel on Taani vatitsus taas

} korranud Leedu, Lati ja Ees-

| thannekteerimise mittetunnus-

lamist. Taani ametlik seisukohi

;. avaldati méédunud aasta ldpul

seoses kuuldustega suu- ja sa- ratovest Balti riikides.

Kuigi taanlased olid vaga hu- - witatud tépse informalsiooni saa- —misest,et votta kasutusele kailt- sevahendeid nakkuse vastu, Taant-Valisministeerium ei tej- nud otseseid jarelpirimisi Mosk- vast, vaid kasutas telsi kanaleid. informatsiooni saamiseks. Seda seepdrast, et Taant piistb kind- lalt oma sejsukoha juures, mitle tunnustada Balti riikide vagi-- valdset inkorporeerimist N. Lii- tu.

Taani politika Balti riikide osas oli Taani sotsiaaldemo- kraatliku erakonna hidlekand- jas , Aktuelt” (23. dets. 1982) il- munud artikli teemaks. Ajalehe ‘korrespondent Hendrik Skov ndutas andmeid Taani valismi-

nisteeriumist kuulduste kohta taudist Balti riikides. Temale vastas valisministeeriumi esin-

daja Kersten Due,.et ametlikiku kinnitust kuuldustele pole vdi- malik saada. ,,.Meie ei ole kuna-

si tunnusianud nende kolme rii- gt inkarporeerimist N. Liitu. Sel

pohjusel me ej saa noutada and- meid Moskvast kuulduste tile mis puudutavad neid kolme rii- ki, See on vaga ebamugay, kuid se] juhul poliitiline vaatekeht on meile palju suurema l&hisuse- Bi. "

Taani Vilisminister Liffe Elle-

-mann-Jensen jiitles ,,Aktuelt'i'

korrespondendile: On tdsi, et

meie ei {aha kirjutada venelaste- ‘te Balti riikide tile, Meie el taha,

el'nad saavad meilt midagi kirja-

Jikult, mida nad saavad télgen-

dada kui nende kolme riigi an- nekteerimise tunnustamist,” Artikli autor -kritiseerib ka

Sovjeliide propaganda vaidet, et

kalm Batti riiki Hitusid vabataht-

dikult N. Liiduga. Ta kirjutab:

,laani js teisle La&neritkide ar- vates 1940. a. valimistel [Balti riikides) pole midagi tihist selle- ga mida nimetame demokraalli-

kuks menetluseks. Sel péhjusel

need kolm véikest riikion jaiku- valt ngidatud Taani valisminis-

_fteeriumi xaardil.”

Riigijuhid noupidamisel Williamsburgis. _

Méédunud nadalalapul kogunesid USA ajalooliaes linaas Wil- Hamsburgi laaneriikide juhid, et leida iihist lahendust pélevatele

‘majanduslikele ja poliitilistele probleemidele. Riigijuhte vattis vastu

president Reagan ajaloolises miljoas. Peamiseks probleemike oli. kuidas dra hoida vabakaubanduse piiramist tédstusriikide yahel ja kuidas muuta tugevamaks thisrinnet N. Liidu dlerelvastumise vastu,

Esimeste kohalejGudjate seas oli Kanada peaminister Pierre Trudeau, Teda loeti paremini riietatud kilali- seks teiste riigimeeste seas. Ta kan-

- dis valgel panama kibarat ja punast

roosi kuue néépaugus. Teised riigi- juhid, Prantsuse president Mitter- rand, Inglismaa peaminister Marga- ret Thatcher, jaapan! peaminister Yasuhiro Nakasone, Laane-Saksa- mad kantsler Helmut Kohl ja Itaalia peaminister Amintore Fantani jéud- sid koik kohale 30 minuliliste vahe-

aegade jarele, Neid koiki vGttis pre- -

sident Reagan isklikuit vastu ja Saa- tis ajaaloolisse kuberneri lossi. Riikidevyahelisi probleeme arutah ilma pdevakorrata. kaaslasi, valis- ja rahaministreid rit- gijuhtide koosolekutele ef kutsulud ja koosalekul avaldatud mdtete koh- ta markmeid ei tehtud. See kord ken- tis pihapdeyase koosoleku kohla, mis Jeidis aset pdrast osavdttu Wil- liamsburgi ajaloolises kirikus.

Karl Linnas USA-st —

valjasaatmisele

USA = immigratsioonikohtunik Howard Cohen otsustas, et eesila- ne Karl Linnas — kellell varemalt voeti dra USA kodakondsus, tuleb maalt valja saata. Tema olevat ,or- kestreerinud” umbes tuhende juu- di, liberaali ja kommunisti hukka- mist natside KZ-laagris Tartus, na-

pu ameerika massimeedias margi- |

fakse, ja seda, et ta olnud seal komandandiks, Eestlaste wthis- konnes USA-s, kus ka end, tartlasi, on seda eitatud. Korgem Siiduko-

_ hus, kuhu K. Linnas enne deportee- — rimisoisust apelleeris, et taotleda

lahemat asjaarutlust, keeldus seda tesemast, hoides madalama astme. riigikohtu otse kodakondsuce fra- votmisega jous. Kohtuministeeriu- mi eri-investigeerimise asutuse asedir, Nea] Sher, kes hiljuti viibis lisrachis ,,sGjakurjategijate’’ wle- andmise kiisimuses, ities pressile, et K. Linnas arvatavalt kaebab im- migratstoonikehtuniku otsuse pea-

Peaministrile -

Vaatamata N.Liidu dhva.dusele, el tema suurendab oma straaleegilis- te tuumrelvade arvu Euroopas, kul USA ja NATO riigid olsustavad Eu- roopasse tuua uued USA tuumlaen- puiega: Taketid, Ladneriikide juhid Williamsburgis on avaldanud arva- misl, et Euroopa kaitseks on vajalik uus rakelisiisteem, kuiN. Liilei ndustu ara viimast Euroopa Venemaall ome

' {uumlaengulega $S-20 rakette, mis

ahvardavad Lidne-Euroopa julge- olekut,

Samal ajal 4aneriikide juhid ayal- dasid kahetsust, et N. Lill arganisee- rib sGja- ja uumrelvade kasutamisele vdimisele vastaseid demonstratsioc- ne, kui la ise hakkas neid esimesena iiles seadma Ladne- “Euroopa riikide dhvardamiseks.

Williamsburgis avaldati ka tuge- vat survet USA-le laenuintresside vahendamiseks.

Eesti muusik pdégenes Rootsi

STOKHGLM (EPL} — Soames Kotka linnas toimunud pidus- | tastel, millest kilalisena osa | vittis 205-pealine Ndukogude | erupp, kasutas juhust vabadus- | se péisemiseks eestlane [lmar | Olesk, kérgema tmuusikalise haridusega flétist, kes kodu- , maal on fegutsenud muusika- | | Gpetajana ja orkeelrandina. Ta | pogenes Rootsi, taotledas siin asiiili, mis on c’susigmise] In | vandrarverketis.

le edasi, Linnas on nous lahkuma Eesti Vabartiki, mis aga okupeeri- tud. On kisitud ka ta N. Liitu saat- mist. N. Liidu saatkonnaat

- Washingtonis pressiosak, esindaja

M. Lysenko iitles, et Linnas olla lemud ,,sugavaid kuritegusid" ja af soovivad teda katte saada.