Fslingenas

Ainas no Riidolfa Blaumana Bri- numsalities uzveduma Esiingenas latvieSu teatri,

Aughela atteli pa kreisi Lavize — Ance Rozite, Tiiju salmniece — Lita Zem¥ale, Anne — Zenta Jékabsone. Attélu virkné no augias dakteris Priedite — Augusts Mitrévics, Vilpu Jinis —~ Janis Lefins un Eze—Olga Udre, Dita =— Lilijan Stengele un Vejs — Reinis Birzgalls. Pirmizrade notika 8. septembri, un jau 12. septembri teadtris izbrauks viesisrazu saa pa amerikinu oslu.

A par velti.

Le A= he a!

ara ae

. Lite, =: .

US eae RRS See ene ES ote a lis eed 9 = a, es i : = . SIL SREP pa a bl a =: a tens oe ode ; j ete Phat 7, oa as 2 eT ae Zz “Tam i hae os ate - = fl

“a = ee. ee c hah ae = SS - a TA a = és erp cee eee: — TT ae 2 as er = # = Peon so aa = a = ——— = hee J = OS ee 7 Te ae bee .

i we. fee See | ns a ia sate, . ek

Bee

recta: A

S Sapte

hk = es om, eS a sate “Tt a "8 hn

po tage. 104 cd ee Ce

) : | “ Y . I 7 ah A Aub i 7 oy tL ur ee \: 4 nid 4 # th f :

iy SPE Shee a SS a

LATVIA

E———E—————

a od soe

oa wih? ee ao a c me = ee eT aa

we a= SP re ee al r. -" ae ee, Se er ee ee

a Tae gi Set Pees FAT

=, fa ot F on ; a Nee

rtim ne okaluves

bubjas

Apstak]i, kidos tagad jadarbojas tediypiem, klust arvien sarezzitaki. IzceloSana? Ja, protams, tas jau pats par sevi. Aizbrauc publika, aiz- Dbrauc aktleri, vai tas vairs kas jauns? Nupat, nupat jau likas, ka pec 500. izrades Eslingenas latviesu tedtrig uz visiem laikiem nolaidis priekSkaru. Un tomér né—Iltk, Bri- numalite. Ka tad ta? Nu — tur ja- teic patiess liels paldies Eslingenas latvieSu kolonijas parvaldei, kas de- va atbalstu techniskiem iwzdevu- miem un materialu iegddei, Aktferi, ja vaiadzigs, jau ar mieru stradat Ar drusku naudas un daudz entuziasma ta Heta pa lai- kam gajusi labak neka ar daudz naudas un drusku entuziasma, Bet

_ kaut kur ir ari So saméru robeZa. Ja

tagad pajautajat Janim Lejinam, ko ving doma par teatra nakotni, vins atturigi un apdomigi pagroza gal- vu: ,Tja... Relz tatu még aiz- brauksim, Bet vél nerakstiet, ka nu jau spéléganal beigas, Doma&jam par Raina Kraukliti, par Bomarsé Fi- garo kadzam, Het?..*

Reinis Birzgalis, nebiidams direk- cijas loceklis, runé tielak: ,Ja So-

' dien miisu Amerikas galvojumi bi-

tu ‘jau klat, pat tad més vél pa- gfitu kadu gabalu jiestudét, Kraukli- tig 18, novembrim ka radits. Un vél jau mums tie aizokeana papirl nav roka.” Bet paklausaties, ko gsaka Janis Kéajins, tefitra administrators — cilvéks, kas tikko atgriezies no

Augsburgas, kur ar profesory Andri

Burinieku personigl sarunajis izra- des senaja romiesu pilsetd: ,Tagad Ir gandriz ti -- ja pats neesi kat, un. pats visu nenokarto, daza laba izride planotaja turnejas brauciena var jzjukt: skobés kulturas dzives

_ organizdcija uz vietam, sak pietriikt

cllvéeku, kas uznemtos atbildibu. Ka tados apstakjos lai riské ar simtiem kilometru cela, veselu autobusu un desmitiem m~akslas kalpu, kas vind jekSii?"

Tatu tas vél nav viss. Ja sirmals un pieredzes bagitais skatuves gleznotajs. prof, J. Kuga bija aizka- véts uznemties dekoraclju gatayo- Sanu, varéja aicinit prof. A, Annu- Su val Hariju Gricévitu. no Hana- vas. Bet nu vini visi ir cela jutis. Ja, ari prof. Kuga, kam Bostona iz- Tedzes saistities baznicas dienesti. Ari prof. Annuss, kas visi drizuma dodas uz Minesotas S&tatu, lai ar laiku tur uznemtos makslas paida- goga pienakumus kida turienes kol- ledZa. Un tad? Tad tefitrim vairs nebus dekordtora, Ari skatuves mei- stars Odris talsds prom. Tapat ka

Pelds, Bostonas baltiesu apvienibas

~ Zurnilista un audzinataja 75 gadi

QOtrreiz trimda -atrazdamies, 175 gadu vecumu 12. septembri piedzi- vo viens no vecakiem latvieSu zur- nélistiem—redaktors Martins Liepa.

Liktena ironija ir gribéjusi, ka pec 1905. g. Martinam Liepam bija ja- glib} dziviba trimda tapée, ka to- reizejai Krievijas valdibai vins Ski- ta ,barak kreiss", Kops 1945. gada vin’ atkal ir trimda tani pasa vies- miligajaé dinu zemé, kas vinu jau vienreiz bija uznémusi.

Lidz 1905. gadam Martin§ Liepa

LATVIESU GADA GRAMATA 1950. gadam

tgndks oktcbri, Sim izdevumam

domatie manuskripti iestitaml

redaktoram J. Kadilim (Esslin-

gen a. N., Stuttgarterstrasse 27), lidz 20. septembrim.

Dija skolotajs dzimtaja pagasta Lé- durga un tani pat laika rosigi saika

J publicét stastugs ta laika literaros

Zurnalos, Pirmaja trimdas posmé, kas ilga turpat pusotrus gadu des- mitus, vin$ bija aktivs cinitajs par Latvijas lietu un pée valsts neatka- ribas proklaméSanas ari pirmais Latvijas diplomatiskais parstavis Danija. Pee atgriesanas dzimtené vins kiuva par vienu no redzama- kajiem latvieSu skolotaju organiza- clju darbiniekiem -un ilgus laikus ari vadija abus Latvijas skolotaju savienibas izdevumus ,Musn na- kotne“ un ,Nakotnes speks, tikai pedétos neatkarigas Latvijas gados pilnigsi parslégdamies uz dienas avizniecibu ,Jaunake Zinu* arlietu redakcija.

Novyélésim sirmajam kollégam, lai ‘plepiiditos ving vél joprojam _— cie- Sag ceribas — ari péc otrreizéjas ie- ilgusas trimdas vél atgriezties dzim-

_driz vairs nebiis aktieru — macitajs |

briekSnieks gadajis par to, lai gal- vojumi tiktu sagadati gandriz vai visam tedtra persondlam — ari Li- lija Stengele ir vinu vidi, Un vienu dien’ SkirSanas bridis biis klat. Ta

notiek paradoksdlais — Bostona ie-

ceretajam teatrim vél nav ne ak- tieru, ne dekoratora; Eslingend kop§ gadiem pastavosajam teatrim So jau~ Zu driz vairs nebiis. _ »Bet pagaldiet," pékspl saka Ka- jins.“ Vacija tatu paliks daudz let- viesu. Un tie gribés spélét ari teat- rif Es tatu pazistu savu tautu. Tad tatu daudz kas biitu lidzéts, ja ka- da privata persona vai organizaclja garantétu kaut vai tikai tos simtus marku, kas vajadzigi kostimiem, dekoracijam, materidliem. Un ak- tieri sayvu darbu dos par velti, ja ne citadl — es tatu pazistu ari ak- tierus." |

Ja, ta vajadzetu, ki administrd- tors saka. Ja Latvijag lauku paga- stos ar 5—6000 iedzivotaju bija sa- vas dramatiskas kopas,. tad vismaz Viena tada bus ari Vacijd ar tiem 20.000 latvieSu, kam Seit bis japa- Hek. Un tai arvien vajadzés drusku naudas. ,

Bet lai nu ki — Brinumazilite -ir

izdigusi, turklat pavisam liesd ze- mé, un driz vinas spéjas latviesy Skatitajs varés parbaudit daza laba amerikanu joslas nometné. Lilija Stengele Saj4 lugd nozog saimnie- ka jaunkundzel 12. numura diegu, Janis Lejin§ piediva bonbongas, ku- Fu nemaz nav, bet Reinis Birzgalis Stalga ar sarkanu hernhitle3a bar- du no 1893. gada. Un Andrejs Lind- bergs? Vins, k& zindms, tik ilgi spé- Jéja vijotl, kamér saka spé@lét teatri. Bet nu notikuSas vél trakakas lie- tags ~~ tas neesot Krancis; kas rej aiz kulisém, kad Vilnu Janis jero- das pie briites... Ja, teatra maksla kjust arvien sa- rezpitaika. | '

Jauna dzejas macibas gramata

K. DZILLEJA, POETIKA SKOLAM UN PASMACIBAI --P, MANTNIEKA APGADS, 174 LPP.

Ka trimda var iznakt tik speclalas gri. matas — patstiviga darba rezultats — k& Pzillejas Poétika, té ir laba lleciba lat- yielu kultiras dzivigumam emigracija.

Autoram ir liela prakse ka skolotéjam_

un literdtiras kritikim, bez tam ving jaut Latvija divas reizes (1920. Un 1928, 2.) izdevis poétiku, par ko atsauksmes bila Visai labas, Ari $f framata izdevustes. ta, ka Vinas vértibu nendkas apéaubit.

* Diilleja labi pazist milsu rakstniecibu

un mozi seko tas attIstibai, Vina 1920. g, izdoti poétika imponéja talsni ar bagite pleméru kréjumu, kas blja nemts no faunds, tolaik tlk svalgi uzplauksto- $45 jatviesu literatras, Ta Ka vecie 1z- devumi nav bijusi sacerétaja ricib3, tad Sim Viss teksts sarakstits par jaunu un plemeér, gti pa llelaka!l dalai no tagad sasniedzamas trimdas ‘rakstniecibas, No vienas puses tas labi, jo jepazistina la- sitfju ar pasu. jaun&ko attistibas. pos- mu fan intellektualistiem, gan dzim- tenes rakstniekiem, no otras —- — iél daudzu vecakds literatiras jabu parau- feu, Kas tagadefa pramata valrs nav ie- yietottL Gramatas teorétiska puse stay Vidusskolu limeni, KA arl pavadpiezimés minéts, Bagatika tr metrika un nodala par poézijas veidiem. Dzijleja izvairijies skaidrt atbildét uz jautSjumu par silla- bisko vai tonisko pantmérau dainds, bet devis bagatipus passacerétus vésturisko pantu un sacerélumu yeldu paraugus, kas ir parelzi un gludi, kaut art ne pa- rak pirmrelzigi dzejiski. Neskaidraki ir parspriedumi par stiju, kas pie tam mekléjami divas nodalas. Autors gan Saka, Ka ,,centies sniegt jaunakas un svarigakas atzinas poétikas teorijas jau- tajumos", tatu vacu teorétiki Millers- Freienfelss, Bodenstats, Lits ue., pie ka vinS turéjies, dzetas butibu diezin tik azilt neanalizé, Frukst atbildeés uz pasu falveno problému — kas ir:mak-ia, ne- apskatits palicis ari tik svarigais skai- stuma moments, Sis po@tikas snieptie paskaldrojumi ir joti kaprist — apmé- ram ta, Ka poézija ir télaina valoda un tas viss, 19. Ipp, pareiz! wuzsvérts mdk- sial butiskais formas moments, citéjot Dambereu. kas to tie’dm izprot, Bet turpat talak lasitaja BuUstama izpratne visat saSaurinas, jo vin§ var glut nepa- reizu fieskatu, ka SI augsta forma nav neKkas cits, ka dzejas pantu vésturiskads

ee latviesu featrl uzdigus! Drinumzalite

| Sam dazad zina izskatijas pec mika:

‘bioks, Es nokapju’ pagrab&, un ti-

™a, ka jau teikts, Dzillejas Po@tika ir

§ Sestdien, 1949. g. 10. septembri. .

PETERIS ERMANIS

Uevevajamé pageabi — NO CIKLA VIRCBURGAS IMPRESIJAS |

(1. turpindjums)

Kadreiz agra rita stunda, kad dzejnieces istabina vél sédéja un dudinaja Esiingenas viesu trijotre un miusu nometnes rakstnieki, és, noguris pec negulétas nakts, atva- dijos un izgaju mazaja, patumsaja gaiteniti. Un lik, Saja krésliba starp dzejnieces un vientujd matématika duryvim pie sienas es saskatiju sve- Su viru, kadu nometné nebiju ma-« nijis. Sirds iedrebéjas: sveSais tie-

hin man pret! durvis, kur rakstite ka Seit tada un tada novada skay. tu un gaidu mitne. Tur es reiz ro. veplem runaju par draudzibu Blay. mana dzive un maksla. Nogriezies pa kreisi, es noklustu tumia gaite. nl, Uz pirmajim durvim pa Iebi rakstitl treji kultiras Garbinieky vardi: vispirms te dzivo makslas vestures profesors, makslas teoratj. kis, filozofs un gleznotajs: tag energiskas, Joti noteiktas dabas ar. ste; beidzot — vin&s masa, izskata vigai stipri lidziga, dabzinatnu sho. lotaja, liela dzejas cienitaja, ieda. vela par Orchideju. Ar dimam lik. tenis man nav lémis tuvak iepazi. ties, ar interesi un apbrinodams es. mu vérojis profesoru. Vin3 apskay.

eee

gars, melns, ciesi sapogats méetelis, bala, ‘izdilusi, noskuta seja. Galvas segas viram nebija, galva plika, bez matiem, Likaés pavecs un séja vi- nam kaut kas no baktericologa ma- tématika; fpasl ta likas, kad sve- Saig piendca man tuvu klaét un pa- Jikojas mani caur aceném; j&, ace- nes tapat ka matématikim un skats ari lidzigs — stingrs un tomér iab- sirdigs. SveSais varétu bit vinam tuvs radinieks vail pat ordlis, bet es zindju, ka matématikim trimda nekadu radu nav. Bet tad vins viegli iesméjas, pékSni likas krietni jaundks un kaut ka atgadinaja te- pat dzejnieces istabin& sédo$o sirs- nigo balddistu un mistiki. Kjuvis tilin nopietns, vinS runaja klus&, patikama balsi, skaidri latvieSiu va- loda:

»visur drupas, Daudz ir cilvéku, kurus laiks sadzinis pagrabos. Ari latyieSu zinadtnea un dzeja Sselt no- kapusi pagrabos, ze] un aug pagra- bos.“ :

wa, ti zéla zindtne un m§ksla vi- dusiaiku klosteros,“ es piebildu, jo man likas, ka, ar $0 svesinieku ru- najoties, bitu japiemin klosteris.

»ta tad, celles tur bija ari pagra- bos, muki tur pétija un pardoméja,“ ta sveSais. PékSni vin$ gaja man ga- yam, pavéra dra durvis un, née vir- da vairs neteicis, uzkipa pa kipni- t€m un izgaja ars, Bs vinam seko‘u, bet rits bija tik agrs un migiains, ka neredzéju, kur aizgija mukam Idzigais. Bridi man pat skita, ka esmu redzéjis halluctn&ciju, run&jis ar iedomu télu, Bet ta nebija nepa- tikama hallucinaciia, tadu es vél labpraét redzétu.

Ja, dais ievérojams pagrabs ir miusu nometnes blokos, pagrabs, ku- ra majo kultiiras vat makslas dar- binieki, vai iertkota kada iestade ar visparigu nozimi, Lik, devitais

lakajiem, kadus-man gadijies dgir. dét, Loti mil runat, mil runét daudy,

sitajus, vienalgs, val rund par ai. bernibas gadiem.Latgales prieks. pilséta (bérniba Saji Rigas vinam kopiga ar draugu — dzej. dzivota cit& Jaika). Liekas, isti bri.

var tikai uz katedras auditorija, tur raugas preti’ klausitaju eejas, uz.

pasam jabiit pasivam un ki

piparctas dzives qudribas, bet

tuzlasts. Mil Sachu, neattelcas gavg reizé arf no stiprika malka, gabled. riba omuligi jauls, briziem jesauks damies: ,,Ocké!" (Ta vind pa. jokam izruné ,Okay"). 4

bas laika dzejolu varsmas:

Pasaulel nava pamata — Vina ir. ned€ligs vilta, Vina ir léni gristoga Maidu tuksnega smilts iggy

sava istabB& viens, raksta un

da, ving dzird, ka galtent gar 1 durvim soji nik un jet. Pile Sie staigdtaji neiegriezas, Vini grie- %as pa kreisi, kur kapnes ved v@

rigo pardotavu parzina slavend agri mirusai latvieSu novelista tkvirda brélis un radinielss.

Aiz devith bloka zied darza, dawiz Skaistu puku visis krasds, dauds kuplu kriimu, dérzs, kas milsu no- metnel k& Vérmanes darzs. galé pacelas pfrvaldes bloks, virs

Kiara Zile

Maza dziesma

Mazs putns nakti felaidies, = Ka saplaukuia kirsu koka, Un méja g

aisma pasléples, Lidz debess malal dziesmu foks.

latki, kad katru dienu) uzvijas mi-

Rit asaras no pazarem -$u valsts kKarogs.

Aiz nezinaimu ilgu smeldzes. KRads peonlju paceré Vairs skipsta muti neatveldzé.

Caur melu gaisma jalet tam No mazas dziesmas apmatam, —

bijis un vél ir. 1945. g. rudenf tur

téka, vél pustukSos skapisos,

formas (soneti, tercinas, tricleti wuc.}. Neskaidrs un nepletiekams no ©, Val- cela nemtals defin@jums, ka noveles gal- vena pazime ir ,noskanas mainas punkts, kas izskir cllvéka liktent!." Tapat lebildumus var celt Virzienu apziméju- mos (Helos virzlenus Dzillela sauc par stiliem}, Skoleniem sajauks galvas katé- #oriskais apgalvojums, ka raksiniecibas darbu visos ceréts realisma gard" (160, ipp.). Red- lisms ir Jotk noteikts virziens, kas at- ttstijles tikal 19. g. s, un kufa pazimes nay mekléjamas agrék par 18. g. 5s, Na- turalismu definéjot, Dzllleja plevienojas J, Jansonam, ka tas ,,t@lo dzivil taidu, Kkada ta ir’. Te vajadzéja norddlt uz dzi- ves likumu, cilvéka fizlologiskis puses un sabledribas negative paridibu ap- rakstiem, Klasicisma paraugus K, Dz, pareizi meklé daz. tautas notelktos lalk- metos, ka Jau tas vispar pienemts, bet pé- rak maz ijizmeklé kiasiskd virziena esen- clalds pazimes, Ho skol@énam var dot Paskaidrojums, ka klasikis ir ,,stipta personiba’, ka klasicismu raksturo ,.ga- Tigs briedums“? Ithn k& romantikis Bairons val natfiralists Zolh nebitu wtlpras personibas'' un arl milsu Frick Bardu neraksturotu ,garigs briedums”. No latvieblem Dzilleja pieskaita klasi- clsma vVirzgienam tikal divus: Raint tun Virzu, Zinams attaisnojums te bitu, bet vajadzetu aizradit, Ka Rainis ir klasikis galvenokart, savas dramas un Virza frantu pafnasieiu tradicijis darinati- jos pantos, Nekadéa zind bOtiskfs kiasi- cisma pazimes nav atrodamas patosa un neapvalditu ornamentu pilnajd poémi — apraksta ,Strauméni", ka saka K. Dzij- |} leja. Daudz svarigika loznta klasiska Virziena propagandé$an4 wun pa datat realizé$ana latviebu Hteratira plekrit Viktoram Egtitim un Valdemdram Dar- bergam, ko Dzijleja nav aizradfjis, Ta- pat vinS, lidzigi gandriz vistem miisu parejo literatiras vésturpu autoriem, par maz izcelis dekadentu lomu i latvieéu rakstniecibas attistibd. Lidz ar eitu tulkotaju vardiem vajadz@ja alzrddit, ka Kalevatas latviskofumu velcis Laicéns. Sie ir dazi ierosinajumi, ko varétu leverot turpmdkajos izdevumos. Visu-

deutsche Lyrik seit Herder).

gramatay, kas bibliotékal.

nevienu panemt lidz no majam, pat

nis apbalvojis ar spécigu augumu

nometnes, diemzel,

mas procesa. Vina kundze nometnes biroja. (Turpinajwms sekos).

Gleznotajs E. Sveics ieradies ASV un péc neilgag uzturésanas uz jau- kiem parcélies uz Nujorku. Maksli- nieks sacis stradat kada Nujorkas porcelana fabrika, gan ne gleznit cibas specialitate. a

Rezisors Osvalds UrSteins pec 1€ raands Nujorka nolidzis ar. 2. ne vembri dziedat kazaku kori, orl! atradisies lielaka koncertu turnesé 20 nedejas. Nujorka apmeties 4

nopletna un Hela darba sniegum CCE fas. | : prafikis Sigismuds Vidbergs.

Oléerts Lieplys

zami veikls rundtajs, viens no veik.

ar vardu plusmu Saistidams kieu. -

stétikas problémam, filozofijas yal | glemniecibas virzieniem, vai par |

daa § nieku baladistu, tikai katram t&typ | vi elpot un dzivibu just profesore |

maniba sastingusas. Sabledribé, kur |

jaklausis ko citi klasta val mely | profesoram neomuligi, pat griti Runa vinam daudz dzéliguma yw

gpéj bilt arf dziji sirsnigs, si .

sti noskanojumé - nokjuvis, mil clt# krievu diZrakaste : nieku teicienus, ari Skalbes jaunie

Bet kad profesors dazu dienu te :

dzijak, it ki pagraba pagrabé, ‘Tis. | ir telpa, no kupaa preti eltas dvju smaka, elpa, kur var nopirkt dauds | ka vajadziga un vértiga. Un bo de

Dé&rra. kura jumta svinigés diends (bia |

Saja bloké misu administrativas iestades, biroja, am bulance, aptieka, Ari Sig ékas page Yaba telpis daudz kas ievérojams

gatavoja un taisija nometnes ale ; nas avizi magsinraksté. To kértoja | rakstnieks, kas bija ari sailstijled Skatuves darba, vinam talka stajas | jaunais baladists un kadg sirms fo- , vidis Zurnalists, pilns dzives prieka un uguns, ka vecs fatirs. Saji page | Taba tad bija ari nometnes — 7 zindmu lepnumu balddists man std- 3 Stija: tur esct pat Ermatingera vd- 7 cu lirikas vésture tris sejumos a : kad eg gribéju dabiit grimatas lasl- ¢ Sanai, bibliotékare — citadi laipna § kundze —- man liedza: esot tads no- 4 teikums, ka tikai tie varot dabut § ziedojat § kadu savu, Sak, es neesmu spejla %

tas né, kuras pats esmu sarakstijls | Tad es, laikam, esot rakstnieks? Jé, | apméram ta ir. Nu, tad man varésot | dot tapat... Si nozimiga nama pag- § raba joprojam dzivo virs, ko likte-

un balsi, Ving ir galvenais basist’ @ irstoSaja kort } Dziedataji aizbraue pasaulé, bet als J spéka virs vel turas un ir télofia | Jana tévu misu rikotajos Ligo svél- | kos. Specialists spiestuves biisanas, j ving bijis kldt nometnes avizes Wi ge ménegraksta ik numura picdz:msa- j lerédne J

-KULTURAS CHRONIKA?

+ Spikers 58 mn ri. Spl 7 er tattle par An

a

ie hij 1 tomer

yest

u,* teica SP)- dal nzdevunu _ Vinam

‘iu = Cie

U ani] VEL DIVI mv at: ae pIPLOMATI

au prese zino, ad ie atsta-

{

Hostovskis. Vins vidata véstull, kurd Pande maidés. domadaml, gaia atatat Ir vieg. Bet tas aate, kad tur k]Gst nelespe- ‘¢ Hostovska dernisija nepatikama tapéc, ka ip i eturtais gadijums Oslo ‘os Hostovekis bez tam bija dag 10 feverojamblciem jaunds. wy rakstnlexiem, Pirms da- dein: lidzigu soit spéra pou igs atadejs Kopenhagena Rurinate, kas Polljas trim~ gift Londona bija lauksaim- by viceministrs,

eat DIVREIZ VAIRAK ai NEKA ZENOTS AGRAK liny pilsttas galva Simzo padipolii, ka atombumbas gm upuru skaits 1945. gadé bills gandriz uz pusi lie- sai ta¢ uzdots agrakajos ofi- gijumos, Pavisam torelz delist 210— 240.000 ecllvéki. UE atradusies daudz ja- dorvitu, kes starp nogalin wy mine. ()

a

vilja muzaja yola, m gskré Heng [pasnle Iika jiuiltjam, pake «i naa Oo jedragay 10 km, neizture kapindté

saclkaté

Eifride ri vVelk jauns Va rezultats kops 39 Koenal, Millers, “Tkstéa, léclensa. § cet tles ptzimeéja just snie starsactk

Veljas evétdien. VfB. MU Bayern Jahn He Eintracht berg — Augsburg

Mannheler

MOsu mijd mamina

fos kapos, ,

ma vislem, kas jit mums lidal

‘Al mums grittaja bridi.

7 a PSCLNEGALNEDN OL LUAUA EA DNDN UAHA HOON ARO EUAIY

ans detesmu krStums

dxlesmas, sikot ar ot la lds miasy dienam

pm hikes tdevuma bérnu gra.

Un sapnl latvie-

rhe Vick valoda, Ed.

Sternberga zim aanas'

kits wllijng cepumi*« ;

RS Ger a ng

UU Erzemam |

bea to me ee Soera pledetyo- ¢ Wunat eg SHists, dlustrats

mat: ED, ALAINIM,

det oF l8chh dd Obs) Niroberg “a )

0,40

(303)

Nupat tzntkeusi

Whamatnies

Rdevum? u Savile nibas

*s

ap -akstity

it : Wiha {rdtas

taut ty tka

lietas,

fag igct es

ar y 25tra- Cy sage eka 204 fabuigg ETECi jam

Cena DM 19

OTILIJA RE

negalditi skirds no mumg & g. 2 kop$ 24. augusta atdusas Felbucha

JA SAVIE

Dledava tay luundkas u

VAT:

Clk tdlu ¢« Dar

Gliclal

Tautlest ra fUs vélaties VONNaS, tte Gifurns. ed

Rakstle

Heperln gs

: Pledavay Hit) Laity (cra rakes

OLY Ot

Cena py

(la) A