Nem sokasdg, hanem Lilek

8 sabad ndp tese esuda dolgokat ...

Vol, 40. 26. XL. évfolyam 26. szam.

Szaporodnak a gorbacsovi reformok ellenzoi @ Mia helyzet Del-Koreaban?

Mohammed Ali Hamadi-t, az 1985-beli TWA gép elrabldjat és gyilkossagi fel- bujlojat Nyugat-Németorszagban vonjak feleléségre, ellentétben az USA ki- adalasi kérelmével — Az USA Kongresszus jovahagyta az tj egytrillios kalt- segvelés — Delafrikahban a hélen 249 személyt tartazlattak le. Az ,,Ammnes- ty International” szerint a pretériai kormany har 800 szemelyt szabadiabra helyezett, de még mindig kb. 2 ezer [6 a bértin-lakossag szama. — A peru kormany lemondott, miutan Alva Castro kormanyf6 bejelentetie nyugalomba vonulasat — A kinai partf6titkar Csao Ce-jang pesti lategatdsa alkalmaval a magyar vendéglatok foleg a kinai gazdasagi refermokat ériékelték — Hal- doklik az Aral-t6: vizszintje 12 mélerrel esikkent — Luxemburgi tuddsok a szokasosnal nagyobh radidaktivitast észleltck a Mosel folyo vizében — A gua- temalai Pacaya-vulkan kitérését lavafolyamok kisérik — A mintegy mas- félhillios forgalmat bonyolitott, ,,Pizza Connection” néven ismert Maffia-biin- szévetkezet vezéreit 45 évre itélle egy newyorki birdsag — Kisérleti alapon egy moszkvai valasztokertiletben egy helyett (,,eszi nem eszi’’) tibh je- idliet allithatnak. A magyar mintat januarba iktallak térvénybe — A N, Y. Timesban 4-évi komputcr-elérevetités ulan egy cikk Osszegezte a lesujtd e- redményt, miszerint a szovjet nuklearis arzenal 1%-a is meghénithatna ¢v- tizedekre az amerikai gazdasag kerekeit — A kanadai biintetékényvet mo- dositjak abbol a célbél, hogy a habords biinékkel gyanusitott, Kanadadban élé szemeélyeket itt vonjak feleléségre. ,,Elsé izben térténik térténelmiink soran, hogy demonstraljuk: orszagunk nem a haberus biinésék menedékhe- lye’, — mondotlg Hnatyshyn igazsagiigyiminiszier — Ottawa elutasitotta a kdzvetité személyének kijelélését az aldatlan postas-sztrajkban — Monaco 64-éves ura, Rainier herceg, akinek Grace Kelly amerikai filmszinészné [ele- sége autébasesetben 1982-ben meghalt — tijrandsiil: valasztoltja a 47-éves, kétszer elvalt Ira von Fiirstenberg hercegno,

elitt irhatunk ala — és meg-

| A kélesénés kdzeép-hatota- volsagu iraketak ‘kivonasa- nak kéerdésében a North At- lanlic Treaty Organization (NATO) 15 szdvetséges tag- allamva a junius 12-én ugyan- esak Rejkjavikban tartott! NATO talalkozon felhatal-

mazta az USA-L a targyala-

JULIUS KOZEPEN MINI-CSUCS WASHINGTONBAN

A nemzetkézi politika malmai lassan 6rdInek, mert — mint emlékeziink — a tavaly tartoll rejkjaviki, USA—USSR — esticstalalkozo kézds megegyezéstl intézke- okra déseinek végrehajiasa ma emu

ke ts ay ey |) 6UUjabban oa raketakivona- meg mindig csak eldkeszii-| sok megtdrlénte ellengrzé leti stadiumban talalhato.|>. °°" oT

a -_ oe sének probléemaja keriilt}az idei csucs lehetoseget is Mindeneselre a kel sazuper-, |... eae _ ee yt gg

Seostn epee tg eldlerbe, tovabba nylott) megkerdéjeleztek.

halalom = killgyminisztere:

“4 Oe ‘| kérdés maradt az, hogy az/ George Shultz és Eduard 12. OGY a

a | - | USA pl. Alaszkaban 33 ra- Sevardnadze megegyezelt|, .. _ noe , a. ; 7 kelat megtart, viszont aj V abban, hogy

Szovjettnio még nem Vala-| szolt. arta: Hany rakétaja iranyul majd Azsia tarségé- bol a kinal és japan célpon- tokra? Ha mindkel fél kisse en- gedekenyebbnek bizonyul, akkor az elsé he Ichullasa

zot” — mondotta Edward Rowny, fegyveresikkenteé- si foszakért6.

Mas, State Department:

a szuperhatalmak ebben az évben alairjak a rakétakivo- nasi egyezményl, valamint

*

aloban, Gorbacsoy apri- lisban Moszkvaban kijelen- telte: ..Csak gy altalanos- sagban, lenyegbevagd moti- vacié nelkil nem megyek schova, kiléndsen nem Amerikaba”. Ebb6él kideriil, hogy a mindket fel szama- ‘ra semileges estieshelyszin

jilius 10-én és Il-én Wa- shingtonban — dsszeiilnek, amnikoris nemesak a rake- ta-leszerelés, hanem az! ijabb magas szintti allam-| foi estiestalalkezd idépont-| jit is megvitatjak, |

A,,Neve Zurcher Zeitung” kommentalja a roman-magyar vitdt:

vajci lap a Ceausescu —

A Neue Ziircher Zcilung komoly tekintelynek drvend az egész vi- lagon, ezert sajat véleményiink helyet inkdbb lassuk, mit szél a jelen- leg athidalhatatlannak itelt magyar — roman (értenelmi vitardl a svaj- ci napilap (reszletek: )

-A 3 kotetes ,lerdely fortenete’ Ceausescu szerint .fasiszta, soviniszla és rasszista” teleleket hangozlal. majd a roman allam- és partelnok szemére vetette a Tudomanyos Akadémianak, hogy az »megsertett egy idegen nepet’’ (A NZZ itt megemlitl, hogy a ml mo- gall nemesak a Akadémiai, hanem a magyar kormany egvik térte- nesz tagja, Kopeezi Bela kulluszminiszter all, ezert a NZZ igy foly- tatja:

es koral Koézépkorra.

,lestvérorszagok” kozotti harag

_Az Erdélyben elo magyar kisebbseg sorsa féldtti aggodalom az utobbi evekben mind erdsebben val{ Magyarorszagon belpolitikai problemava, igy a hivalalos szemelyek,.leguiobb maga Képecz) Be- la is kénytelen volt az Iroszovetseg kongresszusan tillakozni a vad el- len, hogy a kormany ebben a kerdésben passziv marad.

folalura,

Szellemesnek tarfja a N2Z avi, hogy Ceausescu Kirohandsat, ani- di us

szerint ,.Senkinek sem szabad valamely szomszednep tortenelmet sze- eyentelentil meghamisifani!” a magyarok joggal a visszajara fordil- jak és Bukarest fejere olvassak .

A 40 ezer példany napok alatt elfogyott!

wA hrafterhez tartogik a feny, hogy a kereken | 2000 oldalas cs te domanyos igenyel vegell nen: mindig xénnyen olvashato mi Magyar- orszagon bestseller lett — borsos ara S90 forint cllenére, ami ey allagos havi kereset egy Glodel feszi ki, CA lap Ht megjegya)). hogy jj kiadags es réviditeit fordiiasok kesziiinek. melyek nyugtalanitjak a roman vezetest™. CA konyv 40.000 példanyban jelent meg és mar januarban elfogyolt.) Mind roman, mind magyar reszrdl még élonken emlékeznek arra, hogy az els6é vilaghaborut Koveté bekexotes alkal- maval Romania azert volt kepes igényeit Klelégifeni, mert a roman diplomicta es szellemj clit apoll kapesolatal reven rekonszenvel voll

s ¢br eszien allaspontjai jrant.

mkasanak s

rakétaegye cZMeny ri |

tarthatiuk a estestalalko- |

|maid /Brezsnyev idejében 4 hel-

‘bel bennfentesek borilatob-| bak vollak mert kétlik, hogy |

lyengo

wh roman—magyar

szokasa syerint

bizonyitoul teny,

irdl van S20, Rik

1987, junius 27.

megvalasztasa elsdrendti

problémava vall.

MOSZKVABAN GORBACSOV REFORM- ELLENZEKEVEL KAPCSOLATBAN TROCKIJT IDEZTEK

Megtériént a hihetetlen: Anatolij Butyenko : moszk-

vai egyetemi tanar a ,,Szov-|

jetszkaja Kultura’ hasab- jain megkongatta a vészha- rangot azzal kapesolatban, hogy varhato a biirokratak ke- meény, makaes ellenallasa azon goarbacsevi reformok- kal szemben, amelyek sa- jat létezésiik _ pilléreit esetleg alapjaiban ingatja majd meg.” Az apparat- esik Jegfébh ellenerve: ,,A szovjet miitat nem = sza- ban befekeliteni’ !

Bulyenko tortenelmi visz-

szapillantas soran emlékez-

tetelt arra,

form-torekvesekel: iA szlalinl személyi kultusz, ... Hrusesev, ...

venes, majd a korai nyole- yanas évek folyaman...” A 20), 1956-08 tak ellen szdltak,

partkongresszus de

las nalkiil?”

tyenko szonoki —- kardése,

/majd megadta ra a valasat:

i”?

»Arrol szo sem lehetett

A legfelttinébb az voll Bu- eszmefuttatasaban, hogy a Lenin halala utani iddket clemezve,

valo hivatkozassal probalta alalamasztani. Az

olvasé tajékoztatasdra szol-| galion, hogy Trockijrél és a}

'tanak must’...

hanyszor gan-|

esoltak el a multban a re-/| i szerne]

vegil

dontésel a biirokra-|

jvett reszl a }iXurt Waldheim jlamfonek engedélyezeltl perees papal audiencian. An-| jnak elenére, hogy az egesz érveléset | Vilag zsidosaga megmozdult, — Trockij és Bukharin ird- ‘hogy a Vatixant rabirja e /saira

4) hes

szombat.

trockizmusréol a szovjel sikonok a kévetkez6 ..szir- nylisegeket™ irjak: Az an- tileninista nézetek aramila- nevezzlk a trockiz- maga Troekij"

sziiletésnap Kanada.

le- &

kitartott az altala felallitott S

-permanens forradalom’ el-

mélete mellett, mely tagad- §

ta a szocialista forradalom gydzelmének lehetdséget egy orszagban .

a kizartak a partbal és 929-ben szamiizték, 1989- hen polgarsagatal.”’ Butyenko szerint, polilikail ulani hogy

mindkst disszidens 1934 irasaibol

wa

clalizmus unioban”,

Ugyel A hbirokratak

Sanaa

irta Butyenko — elnyomtak <

a fiiggetien gondolkodast, a tarsadalmi kezdeményezest, a polilixal tevékenysegel,

tesitve ... fejeket ~~ hang-

magasabb mind levaglak”’,

frakeids ‘ovbhonysdee mi &

megfosztottak allam- '

kideriilt, | biirokracia elbur- Jj janzasa tOnkreteheti a szo-_ a Szovjel- |

O Canada!

Terre de nos aieux, Ton front est ceint

de fleurons glorieux! Car ton bras

salt porter l’/épee, I salt porter

la croix! Ton histoire

est une épopeée Des plus

brillants exploits. Et ta valeur,

de foi trempeée, Protégera nos foyers

et nos droits, Protégera nos foyers

et nos droits.

ha az nem volt feliilrél szen- @ igyhogy a kézép- §f

zolt~aszovjel egyelemi ta- &

nar intelme.

[A VATIKAN

| NEM HWALASZTNVA EL | WALDHEIM

|} LATOGATASAT atad-| hattak-e hatalmukat ellenal-|

— hangzott Bu-| mal

t Allamok ro- nagykOvetségé nek = 3. beosztolija Frank Lattanzi yunius 24-6n,

Az Egyesiilt

30.

Kihallgalas elhalasztasara, — @ SZzOvIVO kijelentelte:

Oszentsege soha nem his |

-—~ Folytatas a 2. oldalon — , _ | , ded Hlencebol, 4 Hetek Tanaeskozasarél, — ahol

Opeczi ellentétréi

A vitatott kontinuitasi probléma

teking

a tatar- es torok

mint @ dakoek utods VISSZa.

ellenitelek azonban a {tortenelmi kronologia- ban lenyegesen regebbi eredettick es vosszanytlnak a kés6 Okorra fgy nem szabad csedalkozni azon, a temak ma is a politikal beszédek gnyagal képezik. Természetesen itt inkabb ideolégiai kérdésrél van sz6, melvek ala igyekeznek ta-

masztani a hegemonialis igényeket, annak alapjan, hogy melyik nép, a roman-e Vagy a magvar vetle-e elébb birlokba a mai Erdelyt

gyar tortenészek allaspontia egyertelmi:

amit a romaiak 106-ban hoditotlak meg es radt romanizalt (latinizalt) nép hatra. Ehhez az imperjumhoz valo tar- locas ideje sem volt elegendé: egy dakoraman nép je patoktol eszakra nem tamaszthato ald sem iratorkal, giai leletekke] s

hogy ezek

.y Ma-

Dacia tartomany-ban 2il-ben kiurifetiek, nem ma-

ea Kar- sem. archeolo-

idenlel

ellentmondanak ennek a helynevek is. Ismeriek azok a nepex, melyek a nepvandorlas soran itt révidebb-hosszabb ideig tartozkodlak -—- golok, gepidak. hunok,. sinesen romanizalt dakoknak, vagy éppen ‘egy dakoroman allamnak”’. A magyar térténeszek tehat nagy gondot muszerint a roman allam, megszakitatlan multra rintaz olah lakossag csak a magyar 896. evi es 13. szazalban szivargoll be a Balkan felol, aett Anonymus, Ti. Bela kiraly jegyzdje. axi a 13. szazadban mregje- Jeni miuveben a ..Gesta Hungarorum’-ban a honfoglalé magvarok kilz- delneiroel ir az olah fejedelmekxel, az Akadémia altal kiadolt miiben mnt olyan kronrkus szerepel, aki a kora eldtti 300 esztendd tartéene- seirol keveset tudott. de g tdrfénelmistieniil gendolkozo Kézépkor kro- sajat Korat vetilelle a mulira vissza. Ag o- land lakossag jelenlete Erdelyben Anonymus idejeben mar okmanyilas és nem sztint meg névekcdni a kévetkezd szazadok- ban. Itt reszben a magyar kiralyok tudatos telepitesi politikajardl. ké- sobb az erdélyi fejedelmekérél és a fdldbirtokos nemesség telepitése- idoxben annyit pusztitett orsza2z- ban keletkezett népesedési hianyokat igyekeztek potolni. Kacrokhoz jutui’.

avarox, szlavok — de nyvoma

forditanak annak ca- 2500 eszien- A magyar adatok sze- honfoglalasa uian, a 12. oA Cesusescu aia] is ids-

iNetve mun-

(Folytatas a 4 obtalee )

osztrak al-|

tet, | | amikor az egyik televizios interju soran ke-| |ményhangu oldalvagasra

piunora | veseke!,

NANOS? faly

wor

© Canada! . Our home and native land! True patriot love in all thy sons command, With glowing hearts we see thee rise, The True North strong and freel From far and wide, © Canada, We stand on guard for thee. God keep our land glorius and free! © Canada, we stand on guard for thee. O Canada, we stand on guard for thea.

Julius l-éen, déli 12 é6rakor, énekeljiik el szivb6l Kanada Nemzeti Dalat.

Egy legendas hiri géniusz kibukott a brit parlamentbol

inek Thate

1er

7 viSsza...

A Vasosit: Holgy éeppen visszatert Ve- a rossz nyelvek szerini csak annyi idot tol- hogy elfagyasszon egy szendviesel, —

figvelmeztettek. melyet az angol kormanyfO pro-nuklearis vonalvezetése valtolt ki.

Valahanyszor Thatcher honvedelmi ter-

Pmeészetll politikajat tamadna valaki, a m- | niszterelndk nyomban élesnyelviive, st vad, | lviperamérgti debatteurré vedlik, ltal valasza csodalatos

de ezut- modon halkszavu-

va, esaknem barsonyossa valt:

j— , Biraldm valohan esodalatos koponya”, |

-—- mondotty elnézien Thatcher. Ki Jehetett

raz a kemeény kritikus, aki nem kapta meg] cles vissza-

a Vasokli Holgytel a szokasos

pvagast?

Volt-e 1968-ban oly brit,

laki a Powell nevet nem ismerte?

Meg 1968-ban (érténi, hirhediséget érdemld beszedet mely- korvonalazta:

a remsiakhoz

Mindaddig az splendid isolation” Hak az

alapjan egyre szaporoda mort azok egyelore Koreben ferdultak ela’...

faji dsszetil-

scantosan fajuldaza vaddal Uietfek Pa. | pavelll, azonban a kepvisclé | xor annvira meghokkentéen hatasosnax bi-| isk és azsial fajox | integraiadasal legalabb egy evtizedde] keés- | ellette. Biralor nem fették hozza. lavell | mint hymanitarjus Jéepett fel, amikor sz{z-|

zanyull, hogy az a feke

hagy Po-

1950-beli bevalaszlasa alkalmaval.

Fismerkedett a bettikkel: | tudolt mar olvasni, 4 volt, amikor a lexiko- | . _ [| noxal forgatta — és Herodotus eredeti gé- horv anach Po- q atiacntirtey | ; ‘ Se rognyelyu | well, parlamenti kepviselé elmondta tdrte-| | nelmi iben at

kete és az azsiai bevandearlok bulamat nem | pcsokkentik, lkor en,

.CS#K a mun |

mondanddja ak-|

beszéedeben a kenyai Mau-Mau gerillak el-

len alkalmazott, embertelen brit banasmo-

dot pellengérezte Ki,

Powellt nem érdekelte a hatalom....

Icnoch Powellt ellenfelei is képesnek

}lartottak arra, hogy talan a legjobb minisz-

Lereinok valjon beldle. O maga, annyi sok

‘tehetseget egyesitve magaban, azzal hari- lofta el az Oszlonzéesekel a barsonyszék ira-

nyaban: _ ~ litkabb elonybe helyezem azl, hogy

bir irickoljak wa “Ad intellektualis. elszige- teliseg nem a kenyerem” . .

A csedalatos koponya- kézelral

Kél tanar egyetlen flaként koran meg- kétéves koraban

miulveinek urj milforditasat 17

[eves kordban tette a bamulé iredalmi kri- likusok asztalara. A Cambridge-i egyete-

wimennyiben a fe} men senk}

sem éri a nyomaba: rendes egyeleni landrra 22 eves koraban nevezték

sot nem fejlesatik vissza, ak- |i hasonlo6an — fatni [fogom a Tiberis folyé veresen habzo taj

[tékjat” ...

A Tl, vilaghabort idején kézlegényként

Fvonull be — és dandartabornokként szerelt

| ic. Konzervativ képviselésége masodik évé- angol kozelel vezetor a]

egyszer tien i

ben mar miniszteri tareat ajanlottak fel neki, amit — mint fentebb lattuk, ~ egy kézlegyintéssel elutasitott.

A hetvenes években profétaként emlegették . ..

A ,,Tiberis véres hullamai” témaju be- szedenek ulokdvetkezményej tigy ttintek, hogy politikai Karrierjét veglegesen bear- nyekoljak, mire a 70-es években ~ amikor

(az angol gazdasagi helyzet alaposan meg-

—~ Folyieids s 3, oldalen —