M A G ¥ AR E L E T 1974, no rember 5.

NEW YORK |

Mar jonéhany hét eltelt azéta, hogy lapunk, a MA- KINEK KOSZONHETTE MEGMENEKULESET SOKE ZER BUDAPESTI 23 EVVEL EZELOTT? bad elfele}teni hagvni a 30 év clitti idoket sem, amikor GYAR ELET az eeész magyar emigracid nevében elbu- csuzott Hajmassy Tonatol, de akik szerették es tisztel- tek eztoa kivdlo muvészi, ezt a nagvszcru magvar asz- szonvi, még@ ma sem tudtak napirendre térnia veszteser falotr, még mdig sem tudtak megszokni a vondolatot, hogy OG mar nincs tGbbé ... Legjobban talan meégis a washingtoni magvarok éraik hianvat, akik Lozt élete utolso masfél éviivedét 16lrotte: tragikus tdvozdsa Gta sok olvan epizddot elevenitettck f6l cletébol, melvek az elhunyvt miivesznd alakjidhez nagvonis hozzatartoznak és Kiepeszitik ember: portréjiat. Eeviket ezek kozul most

a masik diktatura deportalta és hajszolta halalba artat Akiknek éppiuigyv nem volt mas ya precedensnck bt a Kiphon- kovt os

il

| lan emberek szazervreit. hunudk, MINT & Szrrtineasuk. Vaz. ronvull eg. melv avuta bovd szinu és idewlosiaia dikiaiurak

arhatlan

oye mindennapossi walt RY ve yisFEere) i

suk -sukeger ermber vesrter ahovia.

we i}. at

Evekre ay idokre emickezve, osvabad meste ikeaniink azekrol. akik emberch tual I bertelenségek kGgzemette is es ahiknek onvetlen razott fellepese sohak ater. boat Maror eselekeoderek Kove Koll

Yoav cx fate eh hare a Haimiassy Lama

felalitott kritériumoknak ,megfelelick™ Becslések sze- is. Annak a Haimassy Llondnak, aki nemesak hogy ma- ako omaracd rrint véglil is ennek mintegy felér — 20—25.000 csaladot | ee saha nem tagacdta meg, hanem mindig is bitsz- Ke

t CHobOT IDs

SOrolyiink

érintett a kitvlepites, melv csalddok tagiail csupan szir- ‘oll erre — meg akkor i, amikor mar Mrs. Donald

ava ke mazasuk miatt — akdresak 44-ben a gsidokat — kiuzték, |S. Dawson. nak hivtak. Mert a kapesolat szokutie Sem

felidézztik.

1951 tavaszdi irtak akkor, amikor tdrténetiink le- jAtszodott. Ki ne emicékeznek azokra a szamora napok- ra, amikor Magvarorszagon megkezdddott a Rakosi- rendszer talan mindkoziil legérdogibb akcidja, a kitele- pités? Akinck kikeéezhbesitetick a deportalasi vegatst, an- nak néhanv oran bell el kellett hagvnia otthonat sal, vary y esald hazat és csak a legszuksdegescbhb szeme-

nagaval. Az clso kitelepitesi hata- rozatokat “majus ‘d4-én hoztak.

Budapesten a retteges lett urra ettal a apie kezd- ve. A varosban futottizként terjedt el a hir, és az embe- rek hajnalonkent a csengdéi lesték. Mert a ~ rendérék mindig hajnali 5 Graker hoztak a véezéseket és az Allami teherautok is a hajnali sziirkiiletben alltak meg a kile- lalt hazak elétt, hogy a kitelepitetteket valahova ti orszderészcekbe, Szabolesba, vagy a Hortobagvra szal- litsak. Ez volt a ,csengdfrasz” korszaka és a févdros nepe svdrnvu napokat cit at.

A hivatalos indokolas dev szd6lt, hogv a reakcidso- kat wa neéep ellenségeit’, az osztalyidegen arisztokratakal

s kizsakmanvold kapitalistakat tavolitjak el a fdvdras- bol de az igazi ok az volt, hogy helvcket, lakasokat kel- let teremteni a f6vdrosba tGrekvd uj vezetd osztaly, a megbizhate kommunista kaderek részére, A avalazatos akecio aldozatai clsGsorban az un. polgdri kézéposztdly tlagial kOvziil keriiltek ki, egész életiikben dolgoz6d tiszt- visclo- és kereskedéemberekbdoél. Az esemeényeck hire be- yirta a vildesaitét es ériasi felhdborodast valtott ki mindenfelé. Megdébbendssel értesiilt a térténtekrél a szabadlGldi magyar emigracid is és sokan prébaltak ten- ni valamit. Legaktfivabb volt FAbidn Béla, az emigracid feledhetetleon Béla Bacsija, — aki annakidején maga is vegigelte a német koncentraciés taborok borzalmait ¢s ev nagyon datérezte cnnek az akcidnak a szérnyviségel, az abban érintettek helyzetét. G is meekisérelt mindent, de udvarias, résztvev6 sajindlkozdson kiviil mast nem kapott, t6bbre nem jutott.

Ezekben a napokban éppen Washingtonban tartéz- kodott Hajmassy Nona, aki akkor allt palvaja esticsan és Hollywood tinnepelt sztarjal ézé tartozott. Végsd keét- ségbeeséscben Fabian Bela hozzdfordult és elmondta neki, milyen remségek mennek végbe Budapesten. Haj- massy maga is megrendult a hallottaktal, de azt mond. a, hogy &-csak a filmvildgban jaratos, politihusokat nem ismer . Egy k6zcleti emberrel ugvan nemrégiben talalko- Zot valamelyik hivatalos washingtoni vacsoran, taldn azzal meg Iichetne probalkozni. Donald S. Dawson 1ta- bornok az illeté és Truman cingk kézvetlen munkatar- sal koaé tartozik,

Haimassy Tona réstén telefondalt Dawson tAborno.- nak, akité! ,appointment’-et kért maga és Fabidn Béla szamara. Masnap keriilt erre sor és a két magvar a Fe- hér Hazban clmondta a tabornoknak, mi térténik Ma- svarorszagon. Dawson tabornok figvelmesen vé righall- | eatta Gket és igen egyiittérzGen megigérte: amint arra modja nvilik, referal az cindknek. Holnap reggel j6)je- nek vissza a valaszeért.

Masnap a tabornok azzal fogadta Hajmassveékat, hogev sikeriiit: beszélnie Truman elndékkel, aki eldszdér ec] sem akarta hinni az embertelenségeket. Amikor az- tan megevozdddtt a hirck valécdisagardl, felhAborodasa hatdrtalan volt. Utasitotta a tabornokot, hogy kérijen Gtperces adasidt a radidtel — abban az iddben més nem volt annvira elterjedt a tclevizio és a fontos belje- lentésekre Inkabb a radiét hasznaltak a politikusok, — amit termeészetesen meg is kapott. Julius 4-¢n beszéit Truman a radidban és nagvon keménven figvelmeztette a magyar kormanvt, hogy ezt a gyalazatol, mely a na- cizmus deportaldsaira emlékeztet s ellentmond minden isteni és emberi térvénvnek, valamint az Eevesiilt Nem- vetek Szervezectében lefekictett elveknek, azonnal allitsa ie! Azoknak a sorsat pedig, akik mar kitelepitésre keriil- ick, tegvek elviselhetGbbé, munkdra keényszeritéstiket hoaladéktalanul sztintesscék meg. A beszéd retorzidt nem helvezett kilatasba, fenvegetést sem tartalmazott, de félreérthetetleniil kierzOdott belole, hogy ha mindez nem tortenik meg, a magvarorszagi kormany ,megnez- heti magat”’ .

Julius 12én kézbesitették ki az utolsd deportalasi régzést Pesten és ugyanakkor utasitas ment a kitele- pitési koérzetek tandcseindkethez, hogy munkara senkit nem kételezhetnek, a munkavallalds Gnkéntes. Eddig az idSpontig kb. 130,000 embert uztek el otthonukbs! Ra- kosiek.

Sok-sok pesti csalad, volt kGztisztviseldk, katona- tisztek, ,osztalyidegen reakciésok” tiz- és szazezrel nem tudtak ezekben a napokban mit hoz a holnap és szami- iottak minden hajinalon a sorsukat megpecsételd csén- getésre. Julius 12-én éppen ugv bejelentés nélkiil, szinte észrevetelentil szlintek meg a kitelepitések, mint ami- lyen suttvamban megindultak két hénappal azeldtt. Az emberek lassankent ocsudtak fel a rémuletbodl, a lelki gdres csak fokozatosan oldddott f6]. Lassan eszmeéltek ra, hogy elmaradtak a hajnali robajok, amikor a szom- szédokat raktak [61 a teherautékra, lassanként merték csak elhinni, hogy a lidércnvamasnak vége s 6k meeme- nekuiltek! 2... «

Hosy milven csoda folvian mult el fejik folul a kGzvetlen veszély, azt nem tudtak az emberek. Eleinte hinni se merték! Csak amikor mar hetek teltek el anél- kil, hogy Gjabb deportalasokrol érkezett volna hir a yarosbol, a legrosszabbra lelkileg felkésziilt csaladok’ ez- rei lélegeztek fOl. Pontos adataink termeészetesen nin- esenek ezekrol az idOkrol, de akkoriban kb. 30.000-re tették azoknak a pest) csaladoknak a szamat, amelyek szamithattak a kitelepitésre, mivel a kommunistak altal

elhurcoltak otthonaikbol. Orias: szam, dobbenetes szam,

t. laka- |

a kele- |

de agzal, hogy julius kagepéen a budapest! kormany min- | | den lathato ok és indokolas nélkul leallilotta ay akciot, legalabb ugvanennyvi csalad megmenekult ettol az em-

bertclen sarstal,

A mar kitclepnetick helvzcteben pedig

-ugvanezen idotol szamitva envhules allt be.

Akkor senki sem tudta ezeknek az okat, doleok hatterét. Ma mar — a turténtek ismerete- |

ltette ¢ a

nem sel

ben — bigvast allithatjuk, hogv az a sok-seok csalad, a

kommunista brutalitasnak kiszolgallatott szerencsetien magvar ember heti megmenekulesct és — készvetve — esetleg az cletet | tragikus napokat — a kite

BES ORI ae ak BH ae He ae He

PEGG

A Washington Post Pa- rizsbol keltezett hiradasa iszerint ao nvugati vildg Peavik legbdkeziibb munkal- tato-alkalmazott szerzdde- set irtak ala a francia szak- szervezetek és a munkaado cégeket keépviseld szerve- vetek,

A szerzGdcés amennyviben

szerint a gazdasagi

pangas miatt egy Francia

munkdas munkanelkilivé

valik, azesetben egy telles esztendeig kapja a fizeté- sét!

A kulonleges szerzédés 1975-ben -az allam a kezdeti iddszak- ra maris kiutalt 220 millid

dollarnak megfeleld

CURIE TELA

gek, a tovabbi kot pedig az alkalmazasban iéva munkasok

lép érvénvbe és |

dalvozzak az

fran.

suk Ligezer Haimassv Tlondnak koszon-

RESTS

poner tareets WERE SUNN Nf Fey mas aN PSU BUE TAME AMIN RO riia ee RE Su

Bey evi fizetes!

kot. A biziositasi szazalekat a munkaadd ce-

fog}ak Ti acini.

A feliétel csupan annvi, hogy a munkaaddkat kep- viselo svervezet kezdeme-

snyezésere a munkaneclkili | személynek

idOnkent el kell

‘latogatnia a munkaneélkili

hivatalba, és ha &sszerti, megfelels

get ajanianak, akkor azt e!

i kell fogadnia.

Ez utébbi feltételt azért iktattak be, hogy megaka- elbocsatott alkalmazottat abban, hogy garantall j6vedelemmel egy

-ban! | Dawson tabornok a felesége

SUITE

alap 80

- -, | még nem tudjak, hogy mi-| 20 szazale- |

-kanadaiaknak akad mdr -olégséges tapasztalatunk ar- pra vonatkozolag,

lagfizetés / kanelkili Pnem sok a kilonbség.

munkalehetdse-

telepitetick eérdekében a milvesand eljdrit a Feheér Haz- ... )955-ben hazassagra léptek és koztudotu, hogy n keresztiil annvira mee- szeretie a magvarokal, annyira lelkes magvarbarat lett, hogy 1956 oszén sztintelentil siirgette az amerikal kor- prminyt: kildjon csapatokal a magyar forradalom mee- gegitesere, maga jelentkezeti az akecioban valo részgvetelre ..

SO] is

* Must, amikor kotelesseati

lepites UHR Ge CLAP RUSH Ua RUS MEUM PUL AZ ARABOK

vk felidézni a 23 év elotts korszakat, — nem sza-

TOUTS RESSRES US HIS GNU IHIRUL MRE

ties évi szabadsdgot ,kKi- ; veeven”. *

Zarojelben: a franciak| 1974. Januar [tol a ,,Ku-

wait Oil Company” részve- Nekiink, iszazalékban az allam vette | at. A tervek seerint 1978-ra §-]00 szazgaicgkban minden részveny Kuwait kezeébe kertil. Szaud-Arabia junius- ban vette az Aramco-tol a részvénvek 60 szdazalckat es 1980-ban kovetkezik a teljes Allamositas. A Lobb} olajtermelo arab ,

(Algeria, Libia és FAallamositast mdr véarchai- tottak. Eeveldre még a ve- zetékek és az olaifinomi- idk maradnak az olaitarsa- sagok birtokaban .

esoda lavinat ezzel a lépéssel.

hogy mi-| Iven nehézségeket okozhat az a helvzet, amikor az al- es az atlagy mun-

segély kozott

Elképzelheté, mit jelent a francia munkdsnak az, hogy ugvanannyi fizctéssel i2 honapig pihenhet, az al- lam, a munkaaddk és a tab- bi, munkdaban lévé munka- sok jovoltabél. Kinck lesz kedve dolgozni akkor, aml- | kor azzal az erGvel, vagv in- kdbb anclkiil, — a Riviéra- | ra mehet?

Az 1976 évi olimpia szcr- vez bigotisdga és a CBC -televizid ¢s radio tarsasag -megdilapodast irt olimpial jatckok eevenes kozvetitésére, A tervek sze- rint 131 orszdgz veszi at a kézvetitéseket,

Eszak-Amerikdban soha nem I[dtott nagyszabast magyar misor § Budapest kedvencei

KABOS LASZLO. KONCZ ZSUZSA OS, KULKEY LASZLO

K00S JANOS

| SKORPIO EGYUTTES

BKabos Laszid

Konez Zsuzsa

@Kods Janos

NOVEMBER 30-AN, SZOMBATON ESTE 8 ORAKORG

Masonic Auditorium, 500 Temple Street :

{nd Street and Temple Street, Detroit)

< dra: $8.50, $7.50, $6.50

“ JEGYARUSITAS: Budapest Supper Club, 22010 Chrysler Drive

Jegyek

Hazel Park, Michigan Phone: vagy

Windsor: Hungarian Club, 820 Ottawa Sirect Phone: 319 — 253-0486, Racz Janosnal

b

DECEMBER 1-EN, VASARNAP D. U. 3.30 QRAKOR § Valley Forge High School Auditoriumdban

(9999 Independence Blvd. Parma Heights, Ohio)

Jegvek ara: $8.50, $7.50, $6.50

Jegyek el6vételben kaphatok:

East oldal: Olympia Import House 12414 Buckeye Ra.

tel.: 752-8680

West oldal: Balassa Travel Bureau, 10128 Lorain Ave.

tel.: 961-5577

DECEMBER 7-EN, 695 Park Ave. (Bejarat Petri Laszlo. Tel:

Tovabbi jegvarusitas: Corvin Travel Service

543-0505, vagy 881-4394, Vince Andrasnal

SZOMBATON ESTE § GRAKOR a Hunter College szinhaztermében

a 69-es utcabdl)

Jegvek telefonon megrendelhetok és postan kikildjiik: (212) 896-3565

99-40 63rd Road, Rego Park, N. Y.

A legrégibb legismertebb

magyar hentestzlet

a legiobb aruval!

I. MERTL

PORK STORE 1508 2nd AVE. (78—~79. Street) Tel.: RH 4-8292

és a

“Mar 154k éve ebédel és vacsordzik a magyarsdag a

Tip-Tor

etteremben | | 1489 SECOND AVENUE] (77—~78. Street) |

Tel. 734-9881 ; Nyitva naponta t de. 11,30-tG1 este 11.30-ig { | kedden rarva. |

szunt meg kogte ¢s a tabornok kozt, hogy a magyar ki-

ala az

| Wass A:

| Wass Av A Lathatatlan Lobogdé oo...

mefy garda.

i ar clhunvi

juszvunharom esvtendavel eycholip BObbet,

eitia a rola benniink deo heme es bivonvith

naey muve smna erberseseed, segitu: KESZSLLUT, de legio-

; | képpen mugvarsagat,

STIRLING GYORGY

NEW YORKI S7ERKESZTOSEGONK VEZETOJE:

100 OVERLOOK TERRACE, APT. S11 NEW YORK, N- Y. 10040 — TELEFON: 568-0251

Magyar | borok ¢ és lik6rdk, de minden Amerikdban taldlhaté ital raktaren a ;

JL & E” WINE & LIQUOR

UZLETBEN

v: {Yorkville F

81 4k uica Sau)

Telefon: 628-5147

Tarstulajdonos a BENDE & SON SALAMI CQ. valddi magyar szalamigvyar.

A legfinomabb felvagottak, téliszaldmi, esabai kolbdsz és a legfinomabb friss hiuisok hatalmas raktdra.

jelent!

| Torok pea Telepiiléstirténcti Tanulmanyok | és Hatarproblémak a Karpdtmedencében, Sya- | most iérképpel és statisztikal anvageal ............$10.00 | | Ugyanesak kaphaté még: | Nyirdé Jozsef: Az En Nénem ...... | Endrey Antal:

Félbenmaradt Nemzet o..cccc. v Adjatok vissza a hegvennet oo. Wass A. Valaki Teévedett PES HELE RET e Be Oe Re et

Pease eae wenn

tt 3 1 UT be

Co om Oo ey ot 3 = 8 FS

o ty

oe mt 44 fame

+

: Valogatott Magyar Mondak, Mor Jo6zsef jlluszt- | racidival etsesveseayanauensuseesaycone tovsecesnaeatens boceteenaceeiceunea ees \ Valogatott Magyar Népmescék, Pet iry Béla il | lusztracidival wo... rig saneWdan sd gaivband'peaanrneses | Olvasokonyv [. A Mi ‘Csaladunk _— seveveescenenenenevanan Olvasékinyv IL, Unnepnapok occ ies encore

Angal nyelven:

| Baross: Hungary and Hitler .occcsccecue,

| Endrey: The Future of Hungary.

| Haraszti: The Ethnic History of Transylvania...

| Szemak: Living History of Hungary .

| Szilassy: Revo lutionary Hungary o.oo,

| Wagner: Toward a New Central Europe .

| Wass: Give me back my mountains ..... | Zathureczky: Transylvania, Citadel of the W est ;

| Hungarian Folk Dances, illustrated lovee

| Hungarian Legends, illustrated uaccseu rote FE

| Hungarian Folk Tales, Uustrated co.cc 8 7. 30

Megrendethet6k az alabbj cimen:

Az Amerikai Magyar Szpmives ath

ASTOR PARR FLORIDA $2002

=

tet Lt O34

*

ORAS JE UU RURAL UCU OCLC EACLE aaa

NEV:

UTCA: SRP IRE sete ont teed Bee Bp oee eee: eae ON Ge REE wo HAZSZAM: FRR RRR

VAROS:

kidlitott csekk, va

1590 2nd Ave. — Telefon: TR 9-8893

Duna Utagtsi Troda

an 2nd Ave. — Telefon: 249-4726

Globus IV & Ragio 2 let

A Magyar Elet eldfizetés!

Ketrészes nagyitot adunk uj egyeves elofizetoinknek

valamint mindazoknak, akik a Magyar Eletnek &j, 1 egyéves eléfizetést szerezuek.

TARTOMANY? 1 ccecrecserecenenee

| Mellékelem ar el6fizetés! dijat egy évre.

Az elOfizetés dsszege meliexclbess a Magyar Ble 6 Alcina Avenue, Toronte 4, Ontarlo, Canada

gy Money Order formdjdban.

%

Fill

| Megrendelem a Magyar Eiet-et

SARE AE RNP RE Rag eM RE RIESE RelhINK aaeeets HhacOt Mege 408s pi: toa eR TNE Rea So HR, 1 ecthoneinaaieieierci

wR...

Ha a nagyité helycti xonyver kivanndnak, az aléghhi 8 kGnyv kéziil lehet vdlasz- tani:

1, Séri Gal Imre: .Az Ame rikai Debrecen", — 2, Acsay E. Laszlé: ,Save the Splen- dor of Budapest”. — 3, Fe. nyS Miksa: ,Nyagat", — 4, Magyar Sandor: ,A harms mn weaghaberd t6rténete”, oe hardt Tibor: ,Regl- cide In Marsellle”,

Az uj eléfizetés beérkezése utén a Magvar Elet azonnal postézza — vagy a nagylté vagy a Kivant” roar, megadott Coir

dija egy dvre 13 dollar.