CIA:n sowishortimnil Nicaraguassa

Ortega murhalistalla

Managua/Havanna — Ni- caraguan viranomaiset ovat tehneet vaarattomiksi kolme terroriryhmaa, joista eras suun- nitteli Nicaraguan presidentin Daniel Ortegan murhaa.

Nicaraguan sisdasiainmi- nisteri6n ja sandinistisen kan-

sanarmeijan yhteisessa operaa- .

tiossa Sai surmansa 20 terroris- tia, kuusi otettiin vangiksi ja takavarikoitiin lahes 40 kiloa muovirajahteita, jotka oli val- mistettu yhdysvaltalaisissa so- tatarviketehtaissa CIA:n tila- uksesta.

Nicaraguan sisAministeri Tomas Borge totesi Managuas- sa, etta amerikkalaiset palkka- sotilaat eivat onnistuneet tote-

uttamaan ainoatakaan lukuisis- -

ta salajuonista, jotka oli suun- nattu Nicaraguan johtajan sur- maamiseen,

USA:n kongressin paatds uusista useiden miljoonien dol- larien avustuksista somozalai- .$ille joukoille suorana sotilaal- lisena apuna merkitsee uutta vaarallista vaihetta imperialis- min rikollisessa hyOkkayksessa Nicaraguaa vastaan, sisaminis- teri Borge tahdetaa.

Nicaraguan presidentti Da- niel Ortega toteaa uutistoimisto Prensa Latinalle antamassaan haastattelussa, ett@ USA:n mo- nimiljoonainen apu nicaragua-

Jrtegalta uusi

Chicago Nicaraguan presidentti Daniel Ortega il- moitti 2.8. esittavansa Yhdys- valloille kahdeksanosaisen rau- hanaloitteen. Ortega luonnehti aloitetta rauhan- ja ystavyys-

Sea cml

Nicaraguan hallitusta vas- taan taistelevat, Yhdysvaltain tukemat contrat tekevat hyok- kayksidan sokeina. Nicaragua- laisten lisAksi on hyékkayksissa kuollut ulkomaalaisia vapaa- ehtoistyontekyoita.

Nicaraguassa tydéskentelee my6s suomalaisia vapaaehtois- prikaateissa. Heti hyOkkayksen jalkeen 200 ulkomaalaista va- paaehtoistyéntekijaa piti mie- lenosoituksen Yhdysvaltojen suurlahetyston edustalla.

Viimeksi 29.7. kuoli visi ihmista ja kaksikymmenta louk- kaantui, kun Yhdysvaltain tu- kemat kapinalliset hyékkasivat pohjoisnicaragualaiseen __ ky- laan. Kuolleista nelja oli lastaja yksi nainen.

Heti hyékkayksen tapah- duttua noin 200 ulkomaalaista vapaaehtoistyontekijaa keraan- tyi maan paakaupungista Ma- naguassa Yhdysvaltojen suur- lahetyst6n ulkopuolelle mielen- osoitukseen. He ilmaisivat vas- talauseensa Yhdysvaltojen Ni- caraguan politiikalle. Yhdys- vallat on tukenut Nicaraguan hallitusta vastaan taistelevia contria jo 500 miljoonalla dol- larilla. Summa on kaksi kertaa suurempi kuin Nicaraguan ko- ko ulkomaankaupan arvo vuo- dessa.

Mielenosoittajat vaativat iskulauseissaan Yhdysvaltain

»

4

Hse .. ‘at

Daniel Ortega

laisille vastavallankumouksel- lisille aiheuttaa terrorismin ja sivillikylia vastaan tehtavien hyokkaysten lisdantymisen se- ka CIA:n toiminnan aktivisoi- tumisen Nicaraguassa ja janni- tyksen lisaantymisen alueella. Kaikki tama merkitsee USA:n suornaista sekaantumista Kes- ki-Amerikan selkkaukseen, mi- hin USA loppujen lopuksi pyr- kiikin, Ortega tahdentaa.

aloite USA. lle

sopimukseksi Yhdysvaltojen ja Nicaraguan valilla. Chicagossa pitamassaan puheessa han esitt my6os Yhdysvaltojen presiden- tille Ronald Reaganille kutsun vierailla Nicaraguassa,

lopettavan palkkasoturien tuke- misen. He murhaavat viattomia ihmisia, sanoivat mielenosoit- tajat.

Myos ulkomaalaisia vapaa- ehtoistyOntekijdita on kuollut contrien hydkkayksissa, 28.7. Matagalpan kaupungissa kuoli kolme eurooppalaista ja kaksi nicaragualaista.

Nicaraguassa tydskentelee vapaaehtoisia prikaatilaisia eri puolilta maailmaa. Suomesta vapaaehtoisia tydntekijdita on talla hetkella Nicaraguassa kolmisenkymmenta.

Suomi-Nicaragua-Seuran prikaativastaava Telle Virtanen kertoo, etta suomalaisia on eri puolilla Nicaraguaa. Esimer- kiksi paakaupungissa Managu- assa on useita suomalaisia eri- laisissa projekteissa kuten kai- vos- ja meljeriprojekteissa. La- hella Estelia on yksi suomalai- nen puutarhuri, ja Matagalpan kaupungissa yksi laakani ja kak- si sairaanhoitajaa.

Lyhempia aikoja maassa viettavat mm. Rauhanpuolus- tajien rakennusprikaatin jase- net, joita on seitsemantoista. Heidat on sijoitettu Esteliin.

Viime syksynaé Suomeen palannut sairaanhoitaja Teuvo Mikkonen tyéskenteli Nicara- gussa vuoden. Han kertoo, ette1 tormannyt taisteluihin kertaa-

Ortega oli Chicagos ssa vii-

kon pituisella matkalla mustan

kansalaisoikeusjohtajan Jesse

Jacksonin vieraana. Puheessaan Ortega arvoste-

li Yhdysvaltojen antamaa tukea |

Nicaraguan hallitusta vastaan taisteleville contrasisseille. Or- tega totesi, etta ““Nicaraguaan on hydkannyt vieras valtio, jonka nimi on Yhdysvallat’’. Yhdysvaltojen kongressi hy- vaksyi jokin aika sitten 100 miljoonan dollarin avustuksen contrille.

Ortega ilmoitti olevansa ha- lukas neuvottelemaan Keski- Amerikan maiden kanssa maanosan rauhannakymista ns. Contadora-maiden _tekemien ehdotusten pohjalta. Contaro- da-maat — Kolumbia, Vene- zuela, Meksiko ja Panama — ovat pyrkineet loytamaan Kes- ki-Amierikan kriisiin rauhan- omaisen ratkaisun.

Ortega vastasi my6s syy- toksiin, jonka mukaan rooma- laiskatolista kirkkoa vainotaan Nicaraguassa. Han ilmoitti ole- vansa valmis neuvotteluthin Vatikaanin ja nicaragualaisten piispojen kanssa.

EI LISAA APUA NEUVOSTOLIITOSTA

New York — Nicaraguan presidentti Daniel Ortegan mu- kaan Nicaragua ei tarvitse lisaa taloudellista apua Neuvostolii- tosta vastatakseen hallitusta vastaan taistelevien contrien Yhdysvalloilta saamaan 100 miljoonan dollarin tukeen, sa- nol amerikkalainen uutislehti.

H aastattelussaan amerikka- laiselle Newsweek-lehdelle sa- noi Ortega, ettaé Yhdysvaltain

kaan.

Joka kerta kun olimme syr- jdisemmalla seudulla liikkeella, esimerkiks1 rokotusretkella, mukanamme oli aseellisia var- tijoita. Kylissa ndimme puolus- tusrakennelmia, sirpalesuojia ja juoksuhautoja. Syrjaseudulla huomasi, etta tosi on kyseessa.

- Mydhemmin olen tosin lehdista lukenut, etta yhteenot- toja on ollut juuri niissa kylissa, joissa kavin, Se on tuntunut to- della pahalta, Teuvo Mikkonen kertoo,

Eila Belila Rauhanpuolus- tajista kertoo, etté 28.7. Suo- meen palanneilla Rauhanpuo- lustajien prikaatilaisilla oll kaikki kunnossa ja etta prikaati- toimintaa jatketaan. Nicaragu- aan lahti Rauhanpuolustajien oma valtuuskunta, jonka tarkoi- tuksena on sopia prikaatien lahettaminen jokavuotiseksi.

Aikataulu tahtien sodalle

Washington — Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan on pyytanyt Neuvostoliittoa mu- kaan ns. “tahtien sota’’-ava- ruuspuolustusohjelmaan, jos se osoittautuu mahdolliseksi tote- uttaa viiden vuoden kehittelyn jalkeen, ilmoitti sanomalehti

100:aa miljoonaa dollaria vas- taan taistelee koko Nicaraguan kansa. Nicaragualla on riitta- vasti sotilaita ja helikoptereita, joten lisd4apu Neuvostoliitosta e1 ole tarpeen, sanoo Ortega.

USA tyrmasi

YK, New York — Yhdys- vallat kaatoi 1.8. veto-oikeudel- laan YK:n turvallisuusneuvos- tossa paatoslauselmaehdotuk- sen, jossa Yhdysvaltoja vaa- dittiin mukautumaan Kansain- valisen tuomioistuimen paat6ok- seen lopettamalla Nicaraguan hallitusta vastaan taistelevien

YK — YK:n entisella paa- sihteerilla Kurt Waldheimilla olinahtavasti osuutta tuhansien italialaisten sotilaiden kuljetta- miseen tydleireille Saksaan vuoden 1943 ennen kuin Italia antautuil liittoutuneille, New York Times kirjoitti asken.

Lehden mukaan uutta tietoa Waldheimista oli loydetty Yh- distyneiden Kansakuntien kan- Sainvalisista sota-arkistoista.

- Waldheimin vaikutus kul- Jetuksiin oli erittain suuri, jos- kaan kuljetukset eivat sinansa viela ole sotarikos, sanoo leh- den mukaan arkistoja tutkinut amerikkalainen _historioitsija Robert Herzstein.

Waldheimia koskeva todis- te on paivatty syyskuulle 1943, Paperissa on seka nimi etta tun- nistenumero. Se koskee puhe- linkeskustelua, jossa Waldheim ilmoitti ylemmalle upseerille Salonikiin Kreikkaan toimista, joihin on ryhdytty 27,000 ita- lialaissotilaan kuljettamiseksi Ateenasta ty6leireille Saksaan Eraan toisen upseerin allekir- joittaman paperin mukaan yli 100,000 italialaissotilasta vie- tin Saksaan muutaman viikon aikana.

YK:n viranomaiset kertoi- vat, etta Israel oli virallisesti pyytanyt YK:lta lupaa pdasta tutkimaan arkistojen 1,379:n sotarikoksista epaillyn kansioi- ta. Pyynnon tekstia ei julkistet- tu,

Arkistothin paasyn ehdot ovat tiukat. Vain hallitukset voivat saada luvan tutkia nlitaja vain esitettydan epailtyjen ni- met.

Israel esitti sitten virallisen pyynnon, etta sota-arkistot teh- taisiin julkisiksi, YK;n padasih- teeri Javier Perez de Cuellar on

Washington Post 3.8. Reaganin suunnitelman mukaan Washingtonin ja Mos- kovan viranomaisilla olisi oh- jelman viusivuotisen kehittelyn jalkeen kaksi vuotta aikaa paas- {a sopimukseen siita, kuinka oh- jelma tulisi jakaa, sanoi lehti. Siind tapauksessa, ettei sopi- musta syntyisi, saisi kumpikin osapuoli ottaa kaytt66n oman avaruuspuolustusohjelmansa puolen vuoden varoitusajalla. Tassa tapauksessa Reaga- nin avaruuspuolustusohjelma SDI otettaisiin kaytt66n aikai- sintaan 7,5 vuoden jalkeen.

Sissien avustamisen.

Aanestyksesta pidattaytyi- vat Englanti, Ranska ja Thai- maa. Paatéslauselmaehdotuk- sen puolesta danesti |] turval- lisuusneuvoston jasenta, ndiden joukossa mm. Neuvostoliitto, Kiina, Australia, Venezuela ja Tanska.

Haagin K ansainvalinen tuomioistuin paatti kesdkuussa, etta. Yhdysvaltain sotilaalliset toimet Nicaraguaa vastaan o- livat laittomia. Samalla tuo- mioistuin velvoitti Yhdysvallat maksamaan korvauksia Nica- ragualle, Yhdysvallat ei ole kui- tenkaan tunnustanut tuomiois- tuimen péatosta.

Kurt Waidheim

Sanonut pitavansa tarpeellisena neuvotella paatdksesta niiden kahdeksantoista maan kanssa, jotka kuuluivat sotarikoksia tutkineeseen komissioon, jotka hajoitettiin 1948.

Uutta tietoa

Washington — Yhdysvallat suunnitteli Etela-Korean lento- yhtion Boeing 747-matkustaja- koneen tunkeutumisen Neuvos- toliiton ilmatilaan syyskuussa 1983, vaittaaé USA:n ulkomi- nisterion entinen virkailija John Keppel, joka oli korealaisko- neen alasampumiseen pdaatty- neen valikohtauksen aikana paivystamassa ulkoministeriés- Sa,

Keppel esitti syytaksensa radio-ohjelmassa, jossa kuultiin myos entista lentajda, joka oll suorittanut tiedustelulentoja KS-135 Koneilla. Tallainen tiedustelukone lens: Boeingin a- lasampumispaivana samalla a- lueella Neuvostoliiton ilmatilan tuntumassa.

NimettOmana esiintyneen lentajan mukaan ei ole epai- lystakaan siita, etta Yhdysval- lat tiesi etelakorealaisen koneen hikkeista.

My6os valikohtausta itsenai- sesti tutkineen Keppelin mu- kaan lennon johtajat tiesivat ko- realaiskoneen poikenneen suunnastaan jo puolitoista tun- tia sen jalkeen, kun kone oll lahtenyt Alaskasta. Lennonjoh- to ei edes yrittanyt varoittaa koneen miehistda.

Han vaittaa, ettaé USA:n hallitus on vaarentanyt daani- nauhan jolla on Boeingin alas ampuneiden neuvostoliittolais- ten lentajien keskustelu