B 2 (1457) 1978

} | ‘tanud (1978. nisele

dl. id ni |

cirast

as clay bn

oe hoe.’ wo ey t a Loe ya"? ri - es Dee be 1

Od Peake ha krooa. yes PLT Tg

Picatad LEE.

1. Bilin - - r r " y 7 qos a Joy

vey rey

CTIK Laws Rss

IVS -

ent Use.

ha Lukas Sat! Blu WT Wile niyaty is SOTY OIG ANTUNES.

Wat

se WALL,

Wea ti ooh APL Wu wae Relea Malis: LETS

vupinatc

[Pats ois

. 1 _i r a — [a4 be dy

mate Care:

yale ha ys

seg rah. ion

Melina: “ae Fait:

Wagode - LeSLetLts [-

fs, Net mdlikug

Mid, - ult.

Bisiounia,

Group in Concert’ 3) Parim mu vel anna (penasas) —

_ Kon |

feedel”

~ ONTARIO TEATRIFESTIVAL AUHIND | THNA LIPP'ULE

,

Tiina: Lipp - — sai auhinna yap ia kostiitimide ees! Eesti Ruhvusteatri lavastusele ihlus*

Hiljuti léppes Torontos populaar.‘— Elena Kudaba-(leedu — Hamulto--

seks knjunenud ,,Etniline Teatrifesti-

val"; kus esitati kokku 19 lavastust,

li-es erikeeles, Festival oli. kuves, kuid see oll esimest korda, ef-teairi-

etendused kuulusid hindamisele, {fa- vastus ja teised komponendid}. On Toomulik et . voistlusmoment tostis

lavastuste taset, Shuias vastastikku huvi ralivuseruppide vahel, eriti| jeatrihuviliste seas.

Aubtanad Faget vitlja 11. wlnn On The Park tud bankety,

1s" celles karralda-

Purvs, kes on Oye

cak 1h USOT S gi. Ryersen

Handiiaks Poxtycetels

pu! iva traamn ATH'U-

fessur Sandy Black, kes muaras ctte:

1

nahlud & auhinda j&remisels:

tt Eriautind (huvitavalt valitud Ya:

esau ealhed lahinaidemd: cest) — JHamezksly Armenian Cultura: s- SUCHET, |

2) Parim: lavastus’ —- (ukraine,

Vi ries EK leckoya ishehhoslevakkial.

4) Parim mitiile fet {pezusas) — Sans

lar Kortesy (unger). 33) Parim niitle anna fkoryalasas |

dets.

Nicusdd auhinnad ‘an- nahijal,

ESS

nist}. ”

_e=-=<5

— Ginars Verenieks ati),

7) Parim Javasiaja — Taras Shi-

powlcK ‘(ukraina }.

$) Parim lavakujundus ja kostitii-

mid — Tiina Lipp (Eesti Rahvustea- ter Kanadas}.

Inna Lippe pool

Nii sai ERK lavasius JKihlus' les-

| Pao ku pooll, kes Uiitis Town Halli u StL

isaali.vimase kohani — isegi kOik li} — : ~~ __- os arvustased,, aubind ja havi soomensoiste " ~— + eet 5 pati ils, innustab fe) voitlusteekend : fngreisile Inandc (Vancouver, S¢ , a urtste hind, ‘Vanco. Sur! inglise keeles

Fostiks on naleend Vanapagan",

comniiixdia “Ratu”,

Eisa Vellner |

\vt Sinka WDctroitist. ee ja suureparast tehnikat ja stule.va- 2 EeSe

| juba kahel korral. esinenud, nimett

| (Qhio)

Xthiusele" ka- vandatud Javapildis meeldis - profes sor Blackile elekt mis saavutatl sur aanidega- (aga- Samas hindas ta usaval ja maths lovakunstrikele le litlanna Inta lihtsat votet lavaptitide vahetamusel. PTA resident ia abipresident sa sJane Ginuier Petri-|tivall auhinna ja samas lunhustuse.

Poreupoék pa uns

REEDEL, ij, SAANUAREL = FRIDAY, 1 SANUARY 3

bh + bP ee Se a ee

#

as an at i ae x. * *; ‘ea 7 ia ‘ 7 pea z eral tata: me MT Tata arare tas

Pianist Arvi Sink. | kontsert

Eesti Kunstide Keskuse Kontsert | sarja jargmise programm esitab mele paguluses tileskasvanud bril-- jantsemaid kontsertpianiste, dr. Av.

CER CEST ERM nates etna earneane ia ee ahh! ee ee ee, Dl ees be tw

a

wy

ee

eee ee ge

we ee eee fi Oe See eh ners th MEDS St See ee ate ire ere etek sm. ae ts ee ee OS

‘Enesekindlana | i ee mS

oe ee ae = Mo

OSE ee eens ate Se

ee

litsevana on A, §. end-imetlema pan-j: PS a eae

nud nif publikut, kui ka kriilikuid. MoGdunud hooajast edukat. kont- serdid seljataga Detroidi Stimfoonia- | orkestris pianistina, noustus ta esi) tama;oma esimese iseseisva Klaveri- Ghtu Torontos, asetades hiljuti: vi- vastada saanud

Viiulikunstnikku | 28.

“TEE ee eet

Hans Bauerit, Kunstnik on Torantos |

1972. aastal Eesti Paevadel, ja kaks

aastat tagasi kontserilocnguga dartu.

College's, | 3

sundinud 1938-dal aastal Tallin nas, alghariduse saanud Saksamaal j. Geislingenis, Gppis ta edasi Oberlin ‘Konservatooriumis, Mozar- teumis (Austria), ja Indiana Ulikeo- lis, lopetades vilmase miuusikadokto- ri kraadiga. Tulles esimesele kanale 1967-dal aastal.toimunud Young Ar- tist konkurrentsil Chicagos, kutsudi |. ia Bradley: Ultikooli (Himois) klave- riosakonna juhatajaks. Lahkudes sel- Ielt kohalt, sooritas’ ta ftauljatarisi abikaasaga kahe-aastase muusikaret: ke Euroopasse, esilades seal kontser-

‘te (kaasaarvaiud kaasmaalastele) | lik

~6tédtades milines ooperts repetiitorr

na, Nitid elab ta Betroitis, kus tal.

on orkestris tecnisluse Korval oma klaver istuudio.

Seekordne kava on noudlik 3 ia Cru lay. See Aavotte varialsioonidega” ja jdrg- |neb Haydni ,e¢ minoor Sdnaadiga", Kaesolevast sajandist on valitud rabvushikku muusikat, ameeriklane Barhert | Ekskursiconid’,

viisid, mida et ole varem Torontos kuutdud:

| Edasi esitab kunstaik 19. s. kont- sertsaalide idool Franz Lisati piroth- nilist transkriplsicene | Paganini kaye

riisidest kahte etiitidi (nr. 1, 4). Ka-4

va lopus on Chopini luomingusl ime- lus ,valss a minouris" rikas ,ballade nr. 1."

Korntsert topmub 5. faanuaril keilg! Lawrence Centre'is.

Just joubuisithiks cinus Exalel tls

millega teater puhitseB | talu soomepoiste arenvulueu ja voi A. H. Tammsaare 100 a. suniminueva pbuisleckonda

| A. Masi tlalmainitud satiiriline: teas:

kirjelday For Freedom Vabackuse ecst).

ngdisKes nite

Ragmiat oy lime.

Selt sama kaunis a silmasidnay uit

— esindaja Ontario on mant asia tagase 3

mast sliver ms hu

Mitmekultuuri Teatrite Unies Ikam teas Soomepoisid’. Teuse alt

Bernere Kang rolt uus:

luuletuskegu

HAiljuti iimus Lundis Eesti Kirqa-

timus Peeter Huse luulekegu

Wana tuulerasmatu”

pealkirjaks: an. The Story of Esto-

nian Volunieers in the Finnish Wars|,

oF 19401944") Kirjastajaks

Northern Publications Torontos Raamatus vaadeldakse: Balti riikt

de ja N, Liidu vahetist vastasukitst |

sarjas’ ilmus | sbistamise pakit, Balti ritkide annek-

nike Kooweratiive kirjastusel Ber-|Pecter Tusa luuletuskogu ,Lobu ja|teerimist, tiheaastast N. Liidu oku-

..nard Kangro luuletuskogu ,,.Micreval-|

gus. Tunietund', See kaksikpealkir- jaga luuleraamat on mahukas annus (96 ik.}, sisaldeh &0 uksikpala, jaota- tuna vlide tsukiisse. Raamat algab roman Ulsentaty Thalestushke pala- deva, peabkirjastatudki ,Sinine tee-

minnes tle | JAdmotitwide" tOosisemale damde- ja tunnetuseskaa- lale ptilidvatele Inuletustele. Tstiklid Jarbeste hommik” ja -,,Tunnetus:

haaravad milmes suunas sme motte ja kujutlusmaailmat kangrolikul stimboitsthkul, samal|

aja realistlikul ja koigile moisteta-

val viisil. Kuigi pohiloon vahel sin-

ning optimisthik, wis eri fuled oraditaiu Joppa - poceni laclises tsliklis ..Kaityiki elec: vad’. Seu om Kiryutated klassikalise. cleevia vormis, kasitheb nk {OFFUSE oid mere res. pececidade niiticll si la ivatsusi, tise Ces, aga la miurdumatut vaste: ; seisufahet ja usku homsesse paeva, sonasse katketud jousse.

Kangro luule on kantud pohiliscli liitirilisest maailmatunnetusest, aga naib olevat l&bt lastud teravast in.

3 inimese: — la abrtust saa-

Ti Aja

himu’, Kaanekujunduse ja illustrat-

palstooni, sellele jarencvat Saksa

sivomtd on teinud kunstnik ja raama-| okupaisiooni kuni-cbaseadusliku mo- | lukulundar GKadt Karis Tint. Pee-| billsatsioonini, mis péhjustas- eest ter Hus.on noor cest) kirjamees, kes } Nourte Soume pugenemisc,

emigreerus gusta tagasi Ameverika Uhendrukidesse, aga vilb ta lépule oma Opineuid Tu-.

rin ulikoolis, Soornes. Peeter Ihusa esimesed luutetused ilmusid. Eestis Noor lt kirjameeste. nooll

Tartust

datud- almanahhides kell’ ,Qlisey tuul ja | Kamikaze’,

é0-ndate! suse ja tagasiminekuga nine véitle- aestate lopul mittecametiikult paljun-j sed Eestis. Pikemalt leiab vaathist

nagu. ,,Kure-|ecestlaste katsed oma riigi iseseisvur

Fikem osa kasitieb pdgenemist,

Pracgu valjaopct ja sjalist tegevust. Seile

korval on eripeatiikk eestlastest Sov! me meérevaes. Jargneb. kodumaale appimineku osa seile motinide, ol

s¢ saavulamiscks Saksa okupatsive-

‘Koos Jonny.B. Isotamme ja Johan} ni ajal, mis ef itunud. Lopuks pu

Tomingava anti valja

mitic ametii- | runenud lsotused ja kokkuvarisemt-

Kult rotaatoril paljundatud Juuteke-| ne. Raamaty ldpus on 30 lehekiilic-

“ge, on aulorl holak omelt heroine: 2@u ,Kolme mehe laulud", miliele ces- line valik celmises raamatus lm

ilmsiks | sOna kirjutas Ain Saalep, P.dlus on} nud fotodest nuigutatud|tatkinud eesti keelde Christopher

ja kaartidest.

Raamat on mocldud cesilaste vail- | Marlowe ja vene 19. say. luuletaja|luste tulvustamiseks oma maa vaba-

| Alanassi Feti loomingut. Raamat on! duse eest viljaspool mvie keelepiit’

muugil »Mcic Flu talituses,

tlaja, kuid ta kreedoks on sisu. pri- maat., Selles kogus kirjutab la sel-

Konda kutiluvaile. See sobib yoaras-

algab vanamecistri Rameau

tl komtrast-

ja eesti helilooja-folklorist Tubina Karjase-

—eavaoO9

ia. eauttseb ITLL wusikagpel. |

ee ge

icle, aga muidugi ka eesti noortele, |

kul naide the teisc- aencratsiven

Juv) on “Kangra yom barras- Hoorte Unistiustest ja vol thustest.

Rektor Henne Fi. Jdnese

me, Rootsi,

Oe Tee ee en ee te te ee me caer ee ee ee

dentia kontserdil 22. jaanuaril.

F

ote ae a!

eel eta ie ee ear ae uo . ="

at el a ee sea a T

ee ae a ett

Hk is Hh es ee

Tete” mee ee re ae ns Ce Replaces omen me a

--KORPIFIDENTIA KONTSERT

TARTU COLLEGE'IS

“Piihapdeval, 23, jaan. kell 4 pl. ma miscks Washingtonis ja New Yore is.

mub Tartu College'is Korp! Fidentia

meie iuntuimad helikunstniktd Hel-; mi Betlem, tema klaverisaatia Char-

cagos, Los Angelesis, New Yorgis jay paljudes linnades

les Kipper ja Maaja Duesberg-Rogs | Rotierdamis, Pariisis ja Siokholmis.

USA-st.: Korp! Fidentia pithitseb | - kaesoleval aastal oma 50 a. juubelit mil pubil oisustati korraldada kaks. kontserti — jaanuaris ja teine siigi- sell, tt oo

Helmi Betlemn on tuntud kontsert- lauja, kes lopeias 24-aastaseli Tal-

nna Konservatooriumi, kus ta hil

jem 1G6tas Oppejouna. Tema esine- miste tee kontsertlanljana on vinud teda mitmetesse riikidesse, nii Soo- Latimaale, . Leedusse, Poolasse ja Saksamaale. Paguluses on nauditud tema esinemisi Rootsis LSA-s ja Kanadas, Helmi Betlemi ponimote on alati olnud oma pro-

|

Pollu kontserditel Ameerika linnades ja Kanadas, Vancouveris.

Feloteval koniserdi] Toruntus on Maala D-Roos’? <romaatiline fantaasia ja Fuuga. Esi- 5 eltekandes on Helen Tobias Dues-' berg1 prehitidid, Eduard Tubina telste vanemate eesti ‘hélimeistri helitood., :

Toronto: muusikahuviline publik: ootab meic novreilt helikunsinikult KOrgetasemelist kula- kosii. :

Korp! Fidentia loodab meie publi- ‘ku rohket osavéttu sellest kontser-

grammides esitada vahemalt poole) dist. Keset kiilma, pimedat, kdledat, avast eesti soololaule ja tutvustada tormist, aastaaega ehk naudime koos

Gieval kontserdil-ta esilab uuent

est fudereicd — nagu Helen Tobias |.

Duesberg ja Lembit Avesson. Ka on tal kavas, paris uute autorite 106d, nclicks on August Ruut: ja Charles Kipper. Vanematest’ eesti nelilooja- esl La laukab Mart Saare, Riho Pat- si ja Herman Kandi, ! tad Tau Haul Taude. | ,

Igal juhul, loodaine’ meie kulfahai- list lauljatarill viga rikkalikku ja Hlimalt nauditavat kava,

Noor Klaverikunstmk Charles. «1p mee on iuntud andexa ja vilunud saat jana, Po on. 1 fopetamud Toront ta

ywahen: tuna

“raaddiva ANTAL, klaverisaatjana ja Peetri kiri: cu segakouri Cantate- Domingo juhi- ML |

Masia Duesberg-Roos on toronto- lastele hatsli tami energilise noore MentsiKona, Kes lvoeles ni organisti- koorijuhina Peeitri kirikus ja esines solistina lugematuil kordadel: Ta on lopetanud USA-s Lawrence Wikooli ja -Manbattani Muusikakvoli Klaver] alal. Tdiendas end mitmel suvel As- pent oo muuskiafestivall . kursustel. Pracgu ta on Washington) Wikooli MiausiKaivourta ja muusikaajaloo 6p pejoud. Uhilasi toutab organisiina- Koorijubina kahes -Washingtoni kiri- Kus. Noorel -kavertkunsinikul 7at- Kub ka veel aega klaveritundide ance

Kendideerimine Els Kaljot-Vaarmani Sihtkapitali Stipendiumidele Eesti Kultuuri Koondise Kultuuri-:

Fondi Toimkond teatab, ct Els Kal- jot-Vaarmani Sihikapitali stipendiu-

midele kandideerimise tahtpZevaks !

on mildralud 23..jaanuar 1978. Otsus intakse teada ERK aastapacval, iz. veebr, 1978.

Sihtkapital On moadustatud abi kaasade Erich ja Els Kaljoti kerres- pelctiivse. testamendi, mis tehtud 10 sept. 1965, eeskirjade kohaselt. Siht- kapitali cesmaérgiks on stipendtumi- de abil -toetada’ eestiasi,. eriti noor-

lest, mida me elame Labi tuuletundt del, Kalsumisaegadel, ometi mereyal- gise poole pooratud paigega,

sugu, muusika ja teatrikunstt viljele-

Almelises? Sihtasutuses! miset. Sihtkanitali valitseb Eesti

ult eesti hel looming, No ka cel 4 Hee muusikaga $00 fa ithtekuuluy Ls

t hubasust.

Leida Pilt |

| iimus vus Mane

tile pikema adavahemiku . mus ults MANA nr. 42 fa on tellijatcle vale lasaaimisel, Uue RANE KE PUICLEES ON Manale teinud Endei Koks, mis po- nach Kuhnu peremurkidel. Kirjan dushku Joomingy Oss sisatdab vars ke number Umar -Kuilveti uoe lis ptkkusega: ndltemaneu, jutte Imar Mikiverilé ja ométis&lusi Paul Laa -Fnelt.- Lunletusteza on esindatud Da na Laarman, Ivar Ivask ja Aarand Roos. Pikemate artiklite osas kityu tab H. Grabbi Aaran Roost -raana lust ,|Esto-Allantis’, dr: I. Lehisie analiitisib metsaitlixeclist sq war hud noorema pélvkonna eesti ja ing lise keele suhteid, dr. W. Rand kir jutab natsionalismi olemusest, dr M. Valecmie di 1anapaeva Tallinna ja Tartu teat: rites, tuues rohkelt fotos illustreer? mise ks,

I, Lipping tutvustab saksa épetla: se D. Loebergt raamatut baltisaks- laste imberasumisest ja E, Uustalu retsensecrib Ilmar Raamdti miles- tust. Lisaks veel.terve rida raamatu- arvustusi -retsensentidelt J. Lehiste H. Oja, P. Laan, P. Reets, M. Valze-

‘dc ja Raimo Raag. E, Koks inter-

| teak kunstivaatlusi Staahias.

a re .

= gg

vyuecerio kunsinik Rutt Tulvingut ja

Keck tulvusiab oma moodsat kesk- konnakunsih,- Tritkiiud on: HH. Keck, R. Tulvingu ja O. Timmase taleste reproduktsioone. Numbri lépus toi mclaja kommentaarid ja ingliskeel- né sisuulevaade. Number. on miitigi! wwleie Eli" taliluses.

‘Kanada raamat voitis korgeima cuhinna . (CANADIAN SCENE) — Saksa Be- mokraatlikus Vabariigis (Ida-Saksa- maa) Lerpzigis korraldatud Rahvus- vahelisel Raamatute naitusel vditis kérgeima -auhinna kanada raamat

Saksamaal, ka |

|

— 1977 ta oli klaverisaatjaks Naan!

Pe a a cian Wed ee ne 1s, SE cara 2 eo: 2 ODER ane 0" ar yy i ae : - we! Shere ates ee oe r a caer

eet

hele

mA ane ere STD Es,

Cor Le

ue fe

. aaa 7) . woo . wee OT EN

. . r peta " aes. : a _ _- we na etetels . fat et toate . ‘Jt — . ui

1. = roti He . . . er ae . . . . . . . wa

ae ee a — =. oF . es ene . ae . "os "4 — ateeee

-— .: "mr ora ee -— . wy . . wo. 1

ee Ce ee at = ate et . Me tee to as : alone peter ee 12.1: oe Bote Tea lf Bayer at!

SE PO ae tai! ieee. ee

SA a ee a ‘ im ete "s a ee ee ae ts

caper ee i 7 “ rat. ome r-- Es at . rea ? ie ae ae D ie: a a if . y Zs z 4 Es " ifs rat 7 _ Fem . - ee r ir ee Yes | rat Z oe a ee = ae i r a : va ae, Ph) al a2!

a

4 ve ape - oi re ey cece

oe or

. arte a

ae oa

ag Tt a ma tae hs pitta mats ts

: Klaverikunstnik Maaja Duesberg: Roos, sopran Helmi Betiem ja pianist Charles Kipper, kes esinevad {Kory rie

USA-s ‘Imub

koquteos N. Eesti ule

Selle aasia aleul itmub Westview

Press’ kirjastusel mahukas kogpteus Maaja Duesbere-Roos on esinenud ' N

korraldusel kontsert, kus esinevad | mitmeies kontsertsaalides,

Oukegude Eesti nituidisajast, mil L

mi Ct iriikki faimetasid prof. dr Tonu Pai ming ja prot. dr. Kiryasiaja on teos, pealkirjaga A Case Study of pe Soweil Republie: The

Jary cscyl. kohasatt

Elmar iInformatsigont

ESionin:

SSR, kdige pohjalikum imghse keel

ne (60 uhegi Noukogude Liidu mn.

vabariigt kohta. Koguteos légeleb po-

kavas J. S. Bachi! piiselt.

|

Ja kaigée iddstuslikum, te korgeima elutustasemega ning arene-

tulthingeliselt |

l

Vaiatleb uuemaid suun-j

Hardu

“Old Eston:

lt kiisimusega, mis On MOP nud Eesti valjakujunemist solkeks missusune ia praceu on — N, Litdu linnastunum,

numa kultuuri ja teadustiku cluga Osa. Teosel on kolmicist peaditkkr Kir

| jutalud eriteadlaste pool{, kes kuik

on dokiori kraadiga eestlased Valire- riiges, peamiselt Uhendriiges, ning li saks loimelajaie puolt sissejuhatay essee ja eessona Columbia wikoalt N, Liidu vahemusrahvuste criteadla: selt prof, dr. Edward Alworthilt., Koguteose csimene osa tegeieb rele vastiku ja poliitiiste sumndadeza, milles Tonu Parming vauieh Eestis toimutnud o rabvasiiku pin datist, Rein Faasepera analiiseerib rahye luse ja mande poliiliste cookie avaldusi, ning Jaan Pernoar kasitich leghteic ameiliku rahvuspoliittka ja Konpartel Eesti faultkonmny vahet, Kosusieose; keine cosa on) pllhenda- lad majanduslikeb ja uliuskondiki Jo avalduste anatuudsie. Pikenuis lilevaaies hindab “Elmar Jurveson miuitlalusi maiiiduslikus valtas, Velio Salo kasitleh neuelu kilekaiku ting ssuundi, ning Reet, Nurmbere- Hawell selgilah spordiclia oltlisust Eesti uhiskonnmas niilidisapa. Racara- a kolmas osa tegeleb valituad |l- turichi = avaldlusbea, . Rus]uures Gcorge Kurmant-essee hindab bire - danduise. sunadi sajajaresel wiastul, Mardi Valeemiue vaatab sume leat rielus,. ning Gustav Rink chino liste teadusie vallas. Lopuiks, netias: Sa kasitleb! pikemalt koreemal Tue ridast ja teaduslikku elu: Teecor Kiinnapas ja Elmar Jirvesoo ubisell, annavad tilevaate kargema haridtse organisatsioonist, Heid: Susi kasi- tab tippsaavutusi erviti keemia ya fiitisikaga scatud teaduslikus tegevtr ses, Rein Turn hindab suund kum - puuterite alal, nine Valdar Ginas cst rongomaiga seases.. | Kosuteos on We 430 IhK. ia mk sab koos saatekuliga $24.50. Toos on

teliiiav ettemaksmise: aluseh Eesti . . 4 . ‘1 . if ' Teaduslikult ..Uhingutt Aineerikis

New Yora) Best Maja aadressil.

Eesti Teaduslik Uhing Amccricas on vahendanud mitine ecst) ainestik- ku kasitleva jieose drikkimndésut viimasetl aastuil ndileks: Literaiu res tn Contact: Finland and Estonia’ (1972), Bibbography of English-Lan guage Sources on Estonia’ O94), he Estorians i Amerika’ ahiner , The People and Cul Lure (1976), alhe Livonian Rhvrmed Chronicle’ (1977). Uhing on kirjas- tanud. ka Ants Orase 16lkes Bucult cat \Karjasclaulud” F975).

Between Friends/Entte Amis, mille Kanada valitsus Kinkis Uhendriikide | 20. aastase juubell puhul Uhendrii- |

Foetus mitmekuliuurilisuse -Murimiselrs

: ! jagati 1977, a, stipendiumid jargmis- | ultuari Koondise juhatus vOl Selle ‘kidele. Voistlust, miilega alustati (CANADIAN SCENE) — Torontos: Ss Metre) icllekti sdetast, Viimast naitab juba| Eesti Kirjanike Kooperatilvil on! cle isikutele ja asutustele: oigusjarglane. kdesoleval- aastal, jatkatakse alles; @5"va Daisons Press Limited esimevs tuo zu autor) subhe vormikusimustele, taloma Lutirtkaring, mille lnkmed sad-' Inga Andersson, Tiina-Mai Fins: Kandideeri fail valutakse lisada | 1983. aastal. Kuldmedal Kanadale an Dan lanuzzi.tegi teatavaks, et kom-

jdrmine hoolikus sGnastuses, ulatus- vad - auLoOIndatselt ga uue -tuuletus- back, Henno Lender, Aina Lepik,} hihikesed. eludoolised: andmed koas} nerat _silmapaistva saavutuse eest| pam annetab’ veerand miljonit clal-

LATTER lik ning vmapirane:sonavara, ta mit ‘kogu kalseks Kou. Kirjastus kutsub Valdemar Vilder, Besti Keele ja Kir- ulcvaatega Gpinguist ja senisest tege- raamatu kunstilisel kujundamise)," jarit -milmekulluurilisuse = iwurimi-

| mesugusie imevurmide ‘kasutamine Pules kOiki ktrj janduseharrastajaid sul Janduse Instituut La Stokhoint Eest vusest Wlalnimetatud aladel ping mil- | . seks: Esimene cosa toetusest lahcb

va on alates soneliparjast, lapet tades yaba- ple hikmeks astuma, et Kindlustada, | Gitmnaasium. | leks soovilakse .stipendium! kasuta- . MEE ELL" : Torunio Wlikoolie F978, aastal, selle-

ae - virsiga puhttuonilises varsisustec-| hol bustada ja ‘kiirendada raamatute Siktasuiuse juhatusse kuuluvad |.d a. Sooviavaldused saata aadressil:| 7 | dd. ' le. fArgncb Montreali titikool (1979,

ie Viele mis kyantitateerivate varsside kor-|saamist. Sliani on ilmunud -milu-| Ténu: Janes, Mart Janes, Juhan Haab- Eesti Kultuuri Koondis, Kultuuri- seit ge unustage oma aastal ning jaremistel aastalel saa- | | | val Ise kirjandusteadlasena (m magist- | kummend luuleraamatut, lahemal! ma. Harry Harm, Paut Laan, Her lond, Box 657, S-I0L 29 Stockholm. soptadele soovitamast |

TUTTE

riluGks olf tal leatavasi | sone nnan: | ayal ¢ on ued ilmumas.

vad jarjekorras toctusi teiste pyo- vintside u

Per! Tir | EKK Kultuurifondi Toimkond

Ja a Ervin Pang. - oo |

oMEIE -ELU"

likoolid: