wus AMVARDUS KUUB

" Pohja-Ameerika rahvas ci ‘ole veel unustanud 1962. aasta oktoobrikuul arenenud missilkriisi Kuubal, kui {u- ba jaile on arenemas teine samasu- gine scllel Noukogude Liidu s6jalisel baasil ainult 90 miili Florida rannast. Seekordseks shokiks on vene MIG-23 _Jahinglennuk,, mis on voumeline

- . kandma aatom missileid lennuulatu-

sega 1200 miili, See Vene kéige avans- ‘seerunum relvakombinatsioon on mitid Kuuba kasuiuses ja voib vaja- _dusel dhvardada USA territooriumi kunf pealinnani vilja. -

1962..a. kriisi jikvideeris resoluut- selt president Kennedy ja sundis N, Liidu oma aatommissilid . Kuubalt ara’ vViima. Vaatamaia 1962. aastal- Moskvaga ‘sélmitud lepijgule On niiiid missili vdimelised MIG-23 Ien- nukid jaillekordselt USA tagadues. See asjaolu lisab president Carterile nue-poliitilise probleemi paljude teis- te probleemide korval, mis presiden dil Jahendada on.

Auubat on’ raskem vaadelda, Kui iseseisvat maad USA kulje all. Kuw bat on kergem niiha-kui N. Liidu sé- jaliselt. agressiivset kommunistlikku sonakuulelikku agentuuri,; Kes oma polittilist agressiooni on arendanud Loéuna-Ameerikas, Ethiopias ja Léu- na-Aafrika maadel, Seda igakordseli Moskva poliitilise ekspansiooni poo- lel ja kahilemata Moskva késul. Nii jdiivad ka vene MIG-23 riimmaklennu- Idd koos aatom missilitega Kuubal Moskva kasutuses olevaiks. ...... .... .

.._Milleks vajab N. Liit sarnast relva- baasi USA vasiu? Vastus on lihine: plsivaks ahvarduseks selieks, et teostada poliitilisi waljapressimusi maailma teistes regioonides. Carteri, ut vahem vilunud presidendi valit- semise aeg niis Moskvale sobivat hasti, Moskva on silmnahtavalt ar-

- NELJAPAEVAL, 30, NOVEMBRIJ, . THURSDAY, NOVEMBER 30

AT

vestanud, et Carter ei ole Kennedy fa | ;

seeparast pole karta ka Kennedy taolist vastureaktsiconi.

enu vajaduse korral Kasutage TORONTO EESTI UHISPANGA madaiaid laenuintressimédrasid,

Gn arvata, et USA pole t6esti voi-| |

meline ultimatiivseteks esitlusieks|j Moskvale, kuigi USA relvauksused |} on asunud séjalistele: demonsiratsi- |

oonidele Kuuba lahikonnas. Ometi ei padse ka -adminisiratsioon ilma vas- tureakisioonita ajal mil peetakse la- biradkimisi Moskvaga relvasiuse pii-

ramise kiisimustes, Need kiisimused | |

néuavad rahvaesinduse ratifitseeri- mist ja Senat ei ole kenge Jareland- misteks. :

Kas MIG-23 on varustatud. Kuubal

missiliste laskeseadmetezga vi mit-

ie on vahem t&htis, kui asjaolu, et selle lennuki varustamine laskesead- metega on viimalik, SeHest olenevalt | peabki USA kiisima, milleks vajab Kuuba USA naabruses: selliseid letie nukeid,

Sellesi kiisimusest lahiudes vdaib

' jireldada, et Moskvaga toimuvad 14-j

bir dakimised strateecilise relvasiuse pliramiseks véivad saeglustuda ja USA ise peab métlema uute relvade ehitamise jatkamiscle mis stinnib Moskvat tésiselt métlema ka Kuuba(° relyastamise iile. Teiseks on USA! tagavaraks majanduslikud lepped N. Liiduga, kus véidakse keelduda tea- tud kaupade saatmises N. Liidule.

‘Need on USA téendclikud“vahen- did Moskva-Havana telje vasiu, mis presidendile rahvaesindusest peale sunnitakse. See tahendab aga. seda, et 1962 a. Kuuba kriis ja tosisem

konfrontatsioon Moskvaga jaab see-

kord dra. Seda esiteks pohjusel, et Carter ei ole Kennedy ja ieiseks poh- jusel, et ka relvastuse vahekord ei ole: kaugelt enam endine,

OW

Su NS

LUGEJA KIRJ UTAB

| | Meie Eli" avaldab meelsasti

oma lugejate motteavaldusi — ka yeid mis ei tih:u ajalehe seisukoh- tadega, Palume kirjuteda kokku- votlikult ja sada oma nimt 3a aadress, Toimetus jdtab endale di- -guse lugejate kirju redigeerida jo. lihendada’ ning mittesobivuse Korral jatta avaldamata. . |

Miks suieti - -seminarid

| ‘Meie Elust (rir. 38) ilmus lugeja- kiri .Seminarid clid kommunismi. iaimelava", mis ‘on seminaride suh- tes pahatalilik ja ‘eesti épetajaskon- da rivay. Autor “S” tsiteerib selles pealegi minu. mainitud artiklit ,Va- ba Eesti Sdna“ dur. 34) jarele: ja lgjab, ef katsun seminare valge var- viga siiituks pesta. See vaide on mi- —nole isiklikuit haavay, sest mul ei cle kunagi olnud vajadust ega tahtmist hakata kommunistide advokaadiks. Kul °S" raagtb semmaridest kui kommunismi talmelavast, Sits peame teadma, ‘missugust ajajarku: ta mdt- leb: Kindlasti mitte Tartu seminari i saksakeelset ja If venekeelset pe- Tioodi; mis kestsid kokku 90 aastat (13828—1918), vaid iseseisvusaega, kui mei tG0tas vis seminari. “S"-teab Kaljukindlalt, miks need viis suleti ja .asendati: kahe.. pedagoogiumiga: seda tei haridusminister J Hiner: son'a, 1932, kuna’ poinud ieist teed nendes koolides siigavale juurdunud kommunisthku ‘maailmavaate levita- Misc pidurdamiseks", | (imselt e tuvine "S” eesti kooliolu- a eza Kuulu ise seminaristide hul-

Gienduseks ja tdienduseks

Toronto Opetajate Whing tahistas Tartu seminari 150 a. juubelit oma koosviibimisel, 12. nov. ,Meie Elus” fimus seliekohane kirjeldus pealkir- ja ail ,Maasool”, kus sdnavéttude osas vajab ks ekshk sona ciendust. Nimelt algab lause 4dal veerul: Tar- tu {reporter jarele} seminari on 16- petanud: ajakirjanik Jiirgenstein, Ju- han Kunder, helilooja Late, Kuhlbars j.p.t. mele kultuuritegelas: mitmelt aladelt, peamiselt Opetajaid. Peab aga olema: Valea (Zimse) saksa-Gp- pekeelega: seminari on, peale miaini- tud K. R. Jakobsoni, lopctanud selli- sed head eestlased nagu: ajakirjantk Juirgenstem, Juhan Kunder, heliloo- ja Late, Kuhlbars ja palju teisi mete kultuuritegelasi milmcit aladelt, pea- miselt Spetajaid.

Sin peab taienduseks | tShendama, et need mdlemad seminarid, vGrrel des endistega tollal, tootasid oma sihtide saavutamiseks ajakohasell laiemate programmidega. Voisilesid, vib olla. Poltitiliste sihtide poolest aga laksid nad lahku. Voitlesid. Ve- mnesiuse 4g¢ laine surmas Zimse se- minaria, 1881. peale 30 a, viljakat tc: gevust.

A. E.

sulgeda Tallinna seminari I ja I Kl. 1928. a. jargnes kooll muutmine pe dagoogiumiks.

Kalmandaks saabus 1930. a. slgav malanduskriis, mis nGudis ministee- riumidelt kulude drastilist karpi-

mist. Alekoolide osas viidi labi suurt| . koondamisi — umbes 300 opetajat}

kaolas kohad. Samal aastal lopetas fegevuse Voru seminar, mille sulge- ‘mist oli Jaan Lattik ndudnud juba

» Tea ASL! SH1 SULITeM osa mele i mitu aaslat. Mais 1931 vattts Riigi-

digas! rclarad oma pedagoovilisc | | Pailese ist seminarides ja neil en: al Of Ospast Lone cuvdms Ss: Minus “artiklist - rabas “S" ainult ikksikuid lauscid, kutd ci iabanud sisu, Stepi- | rast. analiusigzem Kusemust, mispai- rast meil suleti seminarid!

“s” kirjutis ciustab meie. omaaee- | ‘set koolidiskussioonz a. 1925—32, RU vaieldi seminaride poolt ja vasta.! Uhel pool. seisid’ haridusetu demo-: kajaadid, teisel. pool aristokraadid. Nini lopuks aristokraatidele jai vOIL. ja. seminarid suleti, oli selle sammu | lava miltu teeurit, 7

Esiteks tekkis meil seminaride suure arvu téttu dpetajate ilepro- -duktsioon, Sohasqamire muutus TAaskens,

Teiseks midrati 1925, a. mirtsis dallinna ‘seminari direktoriks . hart- duselu »tousey taht" ja. aristokraati- de peamtes, koolindunik A. Kuks kes asus -kohe reformeerima opeta: jate etievalmistamist. Ta propagec- ris uut koolitiitipi, pedagcogiumi, kuhudpilased astuksid parast gtim- naasiums lopetamist. Eeskujuks ‘ol. nud tal, M. Meiusi andmetel Vene- maa pedagoogiline instituut. A. Kuk- si toelas Tida meie tuntud akadeemi- isi haridustegelasi, nagu koolidir, N, Kann ja Jaan Lattik (haridusminis-

ter 1223—27), Kes: soovitasid alekoo-

hopetajate véljaGpet siduda tilikooli- ga. Veel samal siigisel-véttis Riigiko- gu vastu haridusministeeriumi kava

| sakui-

—_—_—_——— eee ne ee

kogu vastu pedagoogiumide seaduse ja jaremisel aastal likvideeriti semi- narid Rakveres ja Haapsalus. ‘Tartu, seminar muudeti pedagoogiumiks. Katidselt mojutas parempoolscid haridustegelasi-aristokraate ‘mata seminaride sotsiaalne tagapoh.

seminarides éppis suur hulk kehiva-

de vanemate lapsi, ,pepsipoesi", Kes said riigt poolt toctusl. Paljudele olt scmipar ainuke volmalus jatkata Kooliiced. Kardeti, ct selle ,proleta- risad” Lite ju rduvad seminarides vasalepoolsed maailmavadted. Tuleb toonilada, ¢L vasakpoolsete all el moudud tal ajal milte ainult kom- munistve, vaid kaki neid, kes: setsid Jaan Torissoni rahvacrakonnast va- secaa ka radikaalseid kedan- lasi — idderakondlasi — ja sotsialis- te. * Mis puutub kommunistidesse, siis

‘feame, ct noore Eesti iscseisvus - ci

andnud s suurele idanaabrile ‘hingera- nu. Kogu meie omaritktuse. kestel juhiti piiri tagant kommunistlikku GOnestustodd. intensivseim oli see enne 1924. a. massukatset, kui put kanda kinnitada koikides koolides, kusiuures erlti tahtsaks peetl] opeta- jate eltcvalmistusasutusi, Mitmel pool organisceriti Gpilaste streike, ndit. Parnu gummaasiumis. Tallinna seminari dir, A, Roos kactas oma ko- ha selle piirast, et mAssust osavot- jate seas oil ta kooli dnilasi.

| Parast 1. dets: sindmusi vaibus |

kKahtile-| .

ne ee ge .

HUPOTEEKLAENUD sasaceagusesdeaneseoo

Iniressid arvestatakse veerandsasta Visi

PERSONAALLAENUD seasonssavonvanoe

| KAASMAALASED _

11% gasias laenud on lahtised

Wi AYo aasias,

Personaall laenud on laenuvatia | surma ja jaadava tdovdimetuse

puhul kindtustatud $10,000.00 wlatuses.

_UHENDUSES 0 ON Joup

AKTUAALSEL TEEMAL

~ AMEERIKA OSATARTSUS MAAILMA. POLITILISEL AREENEL VAHENEB |

USA dollar langeb ja. sdjaline voimsus vaheneb.. USA aatomrelvade to- hutu tilekaal on vihenenud. Puudub teotahieline julitkond. Samal ajal tou- seb kiiresti N. Liidu sdjaline yéimsus. Jaapani ja Liiine-Saksamaa .vairin-

sud téusevad. Sellest jareldatakse, et

moéodunud 30-aasta fooksul maailma-

poliitilise] areenil juhtivat rollt manginud Ameerika Uhendriikide mdju

clobaalses ulaiuses on vahenemas,

Koik ei ole veel kadunud, margivad USA kriitikud. Kuid USA, kui senise

maailma suurvéimu allakdik on alanud ja on vaja Kiiresti midagi trastilist. ettev6tta, et USA juhtivat -rolli. maailmapolit litikas taasiada.

Ameeriklastele .endale Hakkab ka selseks saama, et nende ,osatahtsus maaiimapoilitilisel areenil kahaneb. USA. oli parast Teist Maaiimasdda mMaailma aatomrelvi omav kdige

/voimsam suurvoim. Ta oll majandus-

likult ja -tebniliselt xoigist teistest ule ja ees.

Selles vdibolla teenimatus olukar- rag on tekkinud niiiid suured muuda-

{tused. USA s&jaline potentsiaal ka-

haneb kiiresti. Omal ajal kdikvéim- sat USA dollarit et taha tanapdeval enam iikski riik. Ameerika Uhendrii- kidel puudub vormel, kuidas paase- da’ kroonilisest inflatsioonist ja riigi eelarved JOppevad juba palju aastaid suurte puudujaakidega.. Valiskau-

banduse bilanss on. juba kaueniat. aega negatilyne. Paevakorral on pal-|

ju Hitopt sonumeid. USA-d-ja tema lithasi abvardab Lahis- Ida Olivarude araloikamine. -— -

Praesune - USA resident piitiab

oma’ prestiishi tésta dipl omaatiliste

tehingutega, et lepitada ISIVANU VAS- taseld Leiptust ja lisraeli. Kuid ka nende tehingute sooritamine on seo- lud suurte riskide ja ohtudega. Méle matel maadel voidakse praegused juhtivad isikud korvaldada ja uued juhid ei ole nende poolt sdlmitud le: peicga enam seotud. -

kaotuse-osaliseks Indo-Hiina ruumis, Berliini krvist ajal 1948, Korea sdjas ja Kuuba missilite- kriisi ajal. USA el sda midagi-etievdita oma tiilika naabri Kuuba- korralexuisumuseks, sest ta kaed -on seotud president J, F. Kennedy lepingutega. Valismaised- vaatlejad tunnevad suurt muret sclleparast, et USA on juba liiga palj' vastu tulnud N.. Lii. dulé ja uued jarelandmised ‘on kai- cus, USA juhtkond on detente lepin- gutega sahkerdanud . maha ‘diguse ‘oma maad ja «ma hiilasi kaitsta. _ Monede vah. maiste vaatlejate ar- yales on USA veel praegu tohutu ri- ‘kas ja majanduslikult véimas riik, kuid USA] puudub efektiivne rigi juhtkond. Euroopas

Mineerib Jaapan. Mélemate endiste vaenlaste vadringud tousevad ja USA vaaring langeb. USA varandused -li-

| bisevad nende rukide katessc,

Massitvne N. Liidue séjalise vdtm- suse tous teed yvormuvahekordade

| koolikorraldus.

damineenrib |: Litine-Saksamaa ja Kause-Idas. do-|

. oe a eee peo oe ee ek

\

- MELE VOIDUKAS VABADUSSODA 7 — OLNUD ,,PIME ONN"

Raimond Piirvee kéne Eesti Vabadussoja alguse — 60. dastapdeva tihistamisel. Torontos

‘Eesti Vabadussdja aleus-on seotud N. Vene vaenutlise aktiga Eesti Vaba- riigi ja tema kodanike vastu. Selleks. vaenuliseks aktiks oli Trotski loodud punavagede ritnak Narvale no- vembris 1918. a. Meie vaenlased ko- dumaal kut ka paguluses leierdavad nagu tihest suust, et Eesti Vabariik cli juhustik siindmus ja Vabadussé- da juhtum, mille kordumiseks vdi- malused on olematud. |

_ Kasutada sona pfubuslik™ eesti

ratud nendée inimeste kérvadele, kel- le pea majutab suhteliselt piiratud médistust. Sihikindlus piistitatud ees- markide suunas muudab propageert- tud juhustlikkuse ainult tithisels.ole-

luseks. Vaatleme siinkohal ajaloolist |

simdmusi ja analiiisime olukorda- sid kuuskiimmend aastat tagasi: Eestlasi hinnali arvuliselt vene s6- javaes 1917, a.-alul umbes 100.000-1e mchele, Teenistus vene sOjavacs ei rahvustanud eestlasi venelasteks na- gu seda er suutnud teha tolleacgne Eestl rahyusvaeosa- de kiisimus oli elav juba 1915. a. ko he parast seda kui latlased. said loa

kiitipataljonide asutamiseks. Eestis:

oldi poolt ja vastu, kardeti eesti vae- iiksuste rakendamist vene rinde tull- punktides nagu siindis ohvritenkkalt ldtlastega. Etfevaatuse moGties jaid Eesti iiksused loomata kuni 1917, a. veebruarl revoluisioonini. Valiselt hiligav ja sarav Vene rik kandis en- das surmaidu. Nendeks olid vahe-. musrahvad, -kes ihkasid iseselsvust v6 laiaulatuslikku . autenoomiat.

‘kas. Ajakirjandus hindas iile Ineune- nud Yenemaa joudu. Selling siinge

mecleolu e; soodusianud tldmobili- .

cateiooni. Kuid sellest hoolrmata oit

kindlaid ja julgeid mehi, kes ei ka- |

helnud. Nende hulka kuulus sojavde juhtkond ja Oppiy noorsugu tilikoo- list.ja keskkoolidest. Need moodus- tasid’ vabaltahilikult ustave aié meeste kaadrt. . | 3 :

OMA SOJAVAGL _

Narva langemisel oli koos 800 va- 1 batahttikku. Sundmobilisatsicon 29. nov, Virumaal i6stis kodukattsjate

arvu 23001e mehele, kuid suur prot-

sent valeus laiali.ja ainult 1300 meest jat diviist ja 300 keskvalitsustesse. Caksa oktpalsiooni joud takista- sid eesti jOudude koondamist. Rirk- lik voir oli loomisjargus, rahyama- jandus laostunud, | linnades naly,.rt- cjkassa tliht, Need olid- norkused, mis meelitasid vaenlast Eestisse tun-

cima, kuna samal aial vaenlane tegi -

kdik, et vallida séda Soomega. Eesti ainuiootus oli oma sojavagi. Selleta poleks saanud isegi viilis! aes nu. Narva iahingtis vene vied olid it: kordses ulekaalus. Meie joud Narva. rindel kaosnes 114 ohvitserist, 481 sd-

durist ja 150 kaitseliutlasest, Mecle-

olu ja olukorda. illustreeriks 4. polgu- jilema telegramm ¥

idlemaie Tallinnas: Kulm paugub,

tuisk tormab, Mul hufk mehi nartsu--- des, varbad: valjas. Kui iTeil Isamaa-

saatus kallis on, slis muretsege minu polgule jalanéud ja vilbimata"..

Virumaa taandumislahingutes ile- .

ati moraalne madalseis. Loppes massiline vaejooks, sest argpuksid ja norgad olid pagenud. 19—22, dets. vahel 1918. a. “polgu lahingujéud olt sulanud 255-le taagile ja o1- ie ohvit-

| serile.

fi. jaan. 1919 oli {i taandumisel lopp. ~ Olukord. lsunarindel oli tildiselt sa-

|ma ]a samad = tesurid ‘pohjustasid

muutuse paratamatuks. USA armee|

| volmsuse beelab kasvay inflatsioon

ja USA armee naisestumine. vib sel- le lahinguvéime alla. USA liitlasi hai- tib USA. juhtkonna suhtumine nen- desse, USA soosib oma vaenlasi ja

kahjustab oma liitlasi. Jaapanlased Olukord on kummaiine selle téttu,| Margivad, et. kdiges selles on stitidi

et ikski rtik ej ole praceut naail Imas| USA juhtkonna tahtejéuetus. Olu-

majanduslikult nii volmas, kul on: seda USA. Kriitikud USA. juhtkonnal puudub -teovéime, Selle lGttu valitseb LSA-s ebakindlus ja voinietus. Amecriklaged ise’ on | vaiga Gnnetud tekkinud olukerras.

Méargitakse, et on olemas fliga palju |

uksikuid huvigruppe, kes méjutavad | ja domineerivad ning riigi tldhuvid ja rahva illdine heaolu kannatab sel-

‘korda ei. muuda USA kahjuks: mitte

mareiyad, et | itksi tartkicte, lennukite, rakettide c ya |kahurite atv. Vaid tihsat osa mait-

sib jouvahekordade muutumises ebakindlus ja. kobamisi ettevoetud Valispoliitilised | sammud.

USA-d peeti vaba maailma ja 1a. ne tsivilisatsiooni juhiks ja kaitse- mighks, USA vinmase aja pollitrka, alates seHest, kui R, Nixon sdlmis

Je tottu. USA majanduse allakiious! detente Moskvas, on havitanud katk mangivad tahtsat osa ametitihingud | need lootused. Tinapaeval toetab Oma ehamiuraste. ja digustamata | USA marksist! likke veriljasid ‘AALre

néudmistega. USA jargneb. oma alla-| Tminnes sama | jal. On suur hirm seile eest, et. USA

kaigus “ Inghismaale, teed. Valitsus on vaiksemate: STuppi : dle modju-all. On tehiud. tubamatuid:

vigu riigi valispoliitika ja majandu-! |

se jubtimise), mida ei ole enam voj-' malik parandada.

kas ja terroriste Argentinas ja mu-

Joovutab’ ametitkult ja vVabatahtli- kilt oma juhipositsiconi Kremlile. Moned valismaised vaatlejad Icia- vad, et president J, Carteri valispolii- ‘tka on ainult iiks suur pettumuste

Rahvas on tdsiselt pettunud valit- rida Ta on toonud maailma suure j

suse Aafrika- -poliitikast, See poliitika|

ebakindhise ja keegi e1 tea, mis toob

algas He Kissingeri oisusega mitte homme paey.

toetada Angoola parempoolseid VOLT-. . Arvatakse, ef president R. Nixon lusgruppe, mille tulemusena Angola | 3 korvaldamisega toimusid i3htsad. laks N. Litdu satelliidtks. Ollakse ka ; menidatused USA valitsemissiistee- | pettunud sellest, ct USA laks Kana. | mis. Ukski. president ei julge. midagi

da ja Eurocpa sotsjalisilike vallisus-: tega. koos. ja toetab kdigest joust. kommunisilikke geriljasid Namibias ! Ja Rodeesias. ; :

USA-d. ootavad sutured lagasilodeid |

Iraanis ja Parsia lahe piirkonnas.

eitevdlla, sest on oht,-ct Kongress

,poob” ta niljem tiles,

Olukorra paastmiseks aleks viima- né deg midagi clte volta, Kuid seca vel ale sifmapnyril, | |

Se ATK

Kuid pracgune teovdlme!u juhtkaned

on yolinetu midagi eticvGtma oly: korra padstmiseks. USA sai hitvitayas

ao ei een,

koramunistik agitatsioon mancks ajaks, aga mitte taiclikult. Mecil pole. polijust salata, et seminarides ovas. tatt 1930. a. paigu kommunistliklee:

assitajald, ‘kes heideti. kool] L154 WHHYQ -

vol jaeti ilma_ kutsetunnistuses¢ |

Need Juhtumid aratasid ava ikKuses : STGMSE | ajalehtedes. Kuid mei] el ole kL mG: tet ile hinnata nende aktiyjst: de j gevust ja hakata nimetarmoa: sina kommunismi taimelavaks. See o

seMinaristide-Gpetajate snurele pere:

le, criti veel Tartu 6p. Seminar’ 150.

a. Juubeli puhul. Imelik-on; et 1.3 taja “S° et leia juubilari tery; uhiki positiivsct sdna.

bea

solvay demokraatlikult hédlestan :

Grp: MLiuseks :

Tawa von —kontite

Austraalia vilisminister A. Feacock ‘teatas, et. on saadetud protestikiri -Noukogude Liidule Ausiraalia diplo- imaatide Kasutavais ruumides Jelltud peigetud kuuldeseadeldiste pirast. Uhenduses seilega ‘qinetiikud néupidamised ja vastasti- ~kune kultuauri- fa. teadustevahetamt- se programm jatkamine Ausiraalia "ja Yene vahel. (Mi. Ke).

“fragini siindmused mojutaved flisraeli Eqgiptsuse rahw,

Arvatakse, ef Iraani siindmustel ‘on dakistavy moju Egiptuse-lisraeli

~ftehistali -ka-

Tartu langemise, olgugi et vénelased olid arviiselt ° vahemuses. Tartu kaitsjate 3, polzu ihe roodu paeva- raamatus on marge 1918. a. detsemb- ri lépus: Sédurid on kdik tublid ja usiavad mehed, sest taganemisel

kdlbmata ja kahtlane element jai -

| maha."

: Raimond Piirvee

Festt sOjamehed olia iseseisvuse noudmises esirinnas. SoOjamehed asutasid 1917. a. dets. Ecsti fseseis- vuse Litdu, kes oma Ulesandeks sea- dis iseselsvuse moile levitamise Ja seleitamise.. Sama aasta -detsembri lapus oli isescisvuse mate kindlaku- juline 1..Hesti Polgus Tallinnas. Eesti Diviisile pandi ametlik alus 19. dets. L917. Eesii Divits muulus automaat- selt ruklikuks .sojavacks Ecs1u ise scisyuse vaijakuulutamisega 24.

veebr. 1918. a. Eesti sGlavigi nagu

Eesti Vabariiki jaid erapooletuks Vene-Saksa vahekordades. Nii et as- ttunud eesil ranvusvagl relvaga saks- laste ‘vastu, olgugi et sakslaste suh- lumine meisse oli ebamifdrane. Saksa okupatsiooni all Eesti Rah- vavagi sai avalikult tegutseda umbes kun-acga. Kuid juba enne okupatsi- ooni oli Noukogude kord’ kukutatud ja sakslased Icidsid ees isescisva Eesti riikliku korra oma korra kind. lustajatcea s.0. Eesti sojavaega,

»KOMMUNISTIDEGA MINGIT KOMPROMISSI“

Novembris 1918 alustas N. Vene.

kallaletungi Narvale. 27, nov. 1918

vOttis Ajutise Valitsuse koosolck.

Tallinnas Raekoja Platsil-nr. 14 sdja- kilstmuse paevakorda, Diviisiiilem A.

| Tonisson jutusiab oma malestusiecs:

.Peamunster Pats seadis kiisimu- se, ms teha. Jargnes sur mavaikus, 'Sils. keegi vGltis sGna- KGneles silmsa- pllgu tahisusest ja hoijatas, et uisa- paisa ci tehta, sest, alsus véib saada ralivale ja maale saalusltkuks. Pee. lagiut meéeles, ct pisukene rahvas ja peaaegu paijaskasi. Ja et tegemist on} sulure THSi.ja suure rahva organi- seeritud sOjalise jouga,

Peaminister muuius stingeks. Loi rusikaga lauale: »Kommunistidega mingit kompromissi, ci mingisueust’ fabirdakimist! Vagivallakandjatele vast revadegal Vaba Eesti rahva ja puha kodumaa. kaitseks valja’ Koik mehed™, 7

Peaministri otsust toetas Valls m- prustér’ J, Poska, Uldmobilisatsioon

rkuulutath valja 29, nov, 1918. seeog paev parast Narva langemist. __

Hest! rikluse tehkimine fa saksa okupatsioon olid puhastanud. maa nij eesti “kul ka vene kommunistidest. SOjategevuse algusega algas- hende

Kinu seisukoht seminarj kui kov- vali ia koostédlepingn solmimiseie. | liltrecrurnine tagasi’ Eestisse. Oleugi ditiqibi suites. tohiks olla tuttay. Olin; Egipius. on muutinud iagasinoidh- | et. suleti nende ajalcht ja karistati

koos haridusminister &. Jaaksonjoa | i luks, sest Eraanis ja Parsia lahe pilr-|salakuulajaid, sisemine vdim ej ol-

see, kes 1937, A. TEStalireeris semina. | tid Tallinnas ja Tartus, Seda leadis koou Opetajaskond. .

. A Rand

‘konnas voivad olukorrad: lile 86 -uutuda ja nende Araabia riikide: | moju, kes on s selle lepingu vast SUM i reed.

:

mud veel tugey sdjaalguspievadel, soda oll koormaks rahvale, sOjatiidi- mus uldine ja-arvamine, et Venemaa

| on |suur ya lai ja sellepirast vaiduri-

|

Vene bolshevik oli tol ajal iseend | kardetavatm vaenlane, keda okupec- ritud alade .elanik..Gppis tundma. | sundvéimiste, vagivallaaktide ja ma-.

halaskmiste kaudu. Qmal nahal ko- vetud kegemuste najal hakali tund-

ma venelast nagu- Jneie teda tunne- -

me. Ka eesti vastupropaganda mul tus kavakindlamaks, sest rukhkul keskydimul. oli Samutl organiseeru- mise pericod uietatud, loodi sOjava- gede Ulemjuhataja instituut, valisabi. - |

Vasede uldjoud oli 3. Jaan. 1919

4800 1aaki ja mddka, 147 kuulipilda- jat, 2 suurtukki, 3 -Jajiaroopalist, i kitsaroopaline soomusrong. Vaenlast:

ol: 6200 kuni 6500 tdaki ja mdoka, 79 kuulipildujat, 34 suurtikki, /

~ Peale pooleaasialist kriist oldi val- mis tildiseks pealetungiks. See siin- dis maikuus, 1919. a. ja vaenlane su ruti Eesti Vabariigi pliride .taha.

PLAANIKINDEL TEGEVUS —

Vabadussdda ei olnud kadrdimang |

vaid iseseisvuse. pohinidttele rajatud plaanikindel sdjalinc tegevus. Eesti

Vabadussdjas et olnud midagi jieiud ..

juhuse hoolde ega Joodetud pimedale

Onnele. Ustayate ja julgete inimeste ~

koondumine ci alnud juhus ega neist

iikski polnud hasartmiingiia: Nemad -

Ohd julgustajaiks; eeskujuks, alati valmis kasi kiilge panema, kus aga midagi tuli teha. Nad olid kangela- sed whiskonuas kus just kangelast ei

soovitud. Nii-oli meil mehi ja saab

alat] olema Immesi, keHefe tundmata lungeline vaenlane nime Fa Jhicm”:

Hirm ja kartus halvay ad tegevust ob sustavatel momentidel.- Voit hirmt | lile tahendab olta vaba tahte noolest. Ta vabatahe on peavétmeks iihis- jkondbkule kut ka isiklikule vabadu-

i Sele.

| (eer | —-—

L

: Este Mutua Fund Ltd.

24, nov. aktsia. hind $7.33

145 King Street West, Suite 1900, Toronto M5i 3M1-— tel. 364-1131 Ghtul tel. 925-6812

Sttdlane lraani saadilc

W. Sullivan

Otsitakse stitidlast, kes olf. stitidi -

sclles, et USA valitsus ef olnud icad- ik, olukordade arengust ja shahhi vastasest meeleolust - Traanis, CIA vabandab ennast sellega, ct lraani

USA Saadik W. Sullivan. ei lasknud

CIA agentidel [raanis teotseda. ‘

Mie Ein’ n nr, 48 (1503) 1978 7

yarusiusvaltsuse .

‘Saad ©

Hdlefe Eh nr.

anata Diag pe serene ne IS aieyes * ae Cl ee et a ST el teal ee ry ee ee A ee ee . Seems ce posi tnet Pict Se a iis wots

a Pa ee

Ea eae

- is _ a = - : ae are oe, le cs san =. , or nar a | . mae eo “al — os Te waloaa eee a eee = r a rl. : pe 1 = ts ae ee =

Vabadussojast os sel Torontos; [sik _ Konze, Selsavad

Meie vabe

— {Alaus’

nii ranged meie k vale Kommunistic de vastu. Kisilak: sus olete? Sellcle haks -kehtivate rij vahlise dieuse nol ta: Nitkaua kui. la vounsate Imai POOIL iseseisva yy -nukaua kui BV, «: veel Eesit riikt — nud oma sGjamet dle FE: Vabarngile tinuileedi —{iitisili - Kailsjad, - Belleks, et see as vasclge Isileerm nf lmuvast’ Uhingi se teedel” veel jarg ~ vVandetooluse sénu tavaks jaada Evsig Vabariigile ... igall Jahingus lange nud ju riigi kasuks @ mal" . ) -Neid vandesdnu Vabaduss6ja. ja “fahinguyvaljadel Ee yvoideldes ka kinni tailmise eest meie tust,-milte tiksi -E, suurvaimude ees, votllust doetavad.

‘PEAME PIDAMA TEVOU tahab sol tada koigioa, kes vil Gaduse eest, Kuid sojameeste ja Ral ~sused ei tuba mei § on ulalanud kde va

valims seda tegen On-raske loctadi Sddfseldl .proovityts

rusia mee ELV, es: daved siin ringi, et’

SULITLITI{US? muuta decks: On raske moill

taliflavad rinei So

Kuid kandku nad S: kunstnike, Soveti THI petienpynelusi vad meie vaikse Ey suurt Soveli isama Ballimerest Vaikse. oleval suures ohits j Utku hitglase Puna-H Petras, oO Oleme palju pa

Kt) OO aasiat lagasi.

ajaleaia unustaluct me on Eesti rik ja

seisvinse kusimus on poliitifisel areenil a

Peame pidama ‘f

Saabub meie lund.

igus ja Suur Juma! ]

SOJASANGARITE A

- Parasi kitduavaldy tud avasona palus es

Vabadussdjast osavd

nitasid daamid rind oled. Jdrenes pildist:

Aklusckane pidas Vorllopate Un gur es Plirvec andes ilevaa kdiaust (kne on avy Sopran Sitvia Pree Tantmevesk?, Mul oc duhilted", Pout Ta [Imor Rebase sanade dumuld! ja korduvat ie oraaldel Tisaks hc hed.” Elekirtorelil suc

VABADUSTAHE PUS siis adslus kovenul Konsul Minar Heisao

tussOnu sisse fuhalad

ka, eL Eesti. Vabarul Jon yjuhustik . kokkus uhe raha’ plaanikince seisyuse saavutamis teoks vGibotla kirres

alaloo konstellaisioc kuid vabadustahe oll ¢