Nem sokasdg, hanem Lélek

$ szabad nép tesz esuda dolgokat...

BERZSENY!

Vol. 34. 42.

NAAILV. aviolyam 41. szam.

1981. obser a - Somat,

U J partfstitkér Lengyelor szagban e A sordg ; valasztasok

Moshe Dayan, Izrael vy. kiihiigyminiszt ere 66 éves korahan, szivszélhiidés- ben meghall — Egyiptom tj elndke tjabb 230 fanatikus muzulmin terroristat tartoztatott le. A hadsereghél pedig 136 tisztet tavolitatt el, akik a muzulman fundamentalistakkal désszekétteléshen voltak (ez uldbbiak ,,vallaliak” Szadat meggyilkolasat) — A szudan—esadi hatar mentén — mindkét részr6l —csapat- isszevondsokat jelentettek az amerikai AWACS-radarrepiilégépek. Csad ugyan- is libiai megszallas alatt van, igy a libiai esapatok innen fenyegetik Szudant — Nixon, v. amerikai elnék Szadat temetése utan, felkeresett négy nyngatbarat

arab

orszagot: Jordaniat, Szaid-Arabiat, Tuniszt és Marokkét, Az ut célja:

szeretné a Palesztin Felszabadité Szévetséget (PLO) bevonni az Izrael— Egyiptom kézétti béketargyaldsokba, amelyek a palesztin nép sorsdrél din- tenek — Arafat, PLO vezér kijelentette: ,,Sziria vezetéi meggyilkolfatasomat tervezik, merit nem zdrkézom el a lehetéség elél, hogy a héketargyalasokon részivegyek!” Ez a kijelentés azutan tortént, hogy Libanonban meghitsult egy merénylet. Arafat ellen — Reagan, amerikai elnék elismerte: ,,Jelenleg egy enyhe gazdasagi reeesszié van Amerikaban, amely — remélhetéleg — riévid lejaratt, lesz.” — Teheranban tijabb 27 ellenzéki politikust végeztek ki. Az Amnesty International tilfakozott a kivégzések ellen, mire Khomeini igy va-

laszolt:

Az Amnesty International tiltakezasa a Satan hangja, amely az

Izlam ellen témiriti ma ellenségeinket’, (Az Amnesty International jelentése szerini: eddig tébb mint 4906 ellenzeki politikust vegeztek | ki Irdanban).

A LEGGY ENG EBB LANCSZEM”

Genscher, kiilligyminiszter Jalogatott, ahol meg heszélést Ten g, Part

duktatora), bek kézbit — ezeket mond- ta:

Moszkva__ politikai reivel. Habdr Reagan

kat javult a helyzet. Viszont Nyugat-Eurépa meg mindig vainak.

Moszkva politikajanak ma is Lenin tandcsa az irany-

ott kell tamadni.”

Ne felejise el Nyugal,

tak fel vilaghédite terveik- kel,

HABSBURG OTTO:

A nemzelkizi politika egyik ij jelensége, ‘amelyre a vilag esak vonakodva hajlando felfigyelni, az, hogy fendiit. Ha a vezelé polilikusox torténelmi tudasa nagyobb leone, mint valéjaban, ‘kénnyebben felismernék, ‘hogy mirél van sz0.

Mirél van sz6? Mar a ra

maddas soran v

Finnorszagiol.

A Szoyjotunié ma politikailag keriilt megiehetésen nehaz helyzet- hogy a fegyverkezés terén éridsi elényre s az amerikal énmareangolas esztendelt kihaszndlva aljutott oda, hogy “a vilag elsé katonai hatalnva leit, Politikailag azonban mégsem rézsé _ | a helyzete. Iennek 6. oka, ileive megnyilvanulasa lathaté napjaink- az algin nap hésies ellendilasa; a szovjet gazda-

be. Igaz ugys,

an: Lengyelorszag; sagi valsag: Kina felemelkertss

,Sajnos, a Nyugat még |- ma sinces teljesen tisztaban | mddsze- | el. | nék uralomra jutdsa éta, so-

. a litikai hitelt ad a Kreml esabsza- |

esak — Lenin tanacsa- |

|ta — tapogatjak a leggyen- | | gebb laneszemeket s tha kell ee, |,.egy iépést elére, majd ket | nyugatwemet|,. oy ge a is ., ,.{ lepest hatra tesznek.

Pekinghe | thosszas | folytatott | a Kinal Kommunista | {6titkar-helyetlessvel | (aki jelenleg Kina abszolut | — Teng — téb-/

A kapitalista vilag — leg- gyengébb laneszeme ma

4 Kézép-Kelet. Az arab |

vilag forrongashan van s

ezt a Kremt ki fogja hasz- | nalni. Tudja ugyanis, hogy |

a legérzékenyebb_ esapast amal. mérhetné .a kapita-

lista vilagra, ha megsza-

kithatna az arab olaj aramlisat Nyugat felé,

Teng igy fejezte be nyi- | latkozalat: ,,Az egyetien po. Moszkva |

érv, almit megért €3 vrespektal: az eré. A Krem] mai urai tud- jak, hogyha Amerika, Nyu-

gal-EKurdpa, Japan és Kina |

adéja: ,.A kapitalista vi-| Ssszefog, akkor ugy habort-

lag leggvengéebb lanesze- |

mét kell kitapogatni — és |Seag2sven Gket a feljes ve-

ban, mint a gazdasagi ver-

resig veszelye fenyegeti. A

llényeg tehat: az dsszefogas, | hogy az oroszok nem hagy-| hogy ne legyen sehol | gyenge

egy larreszem, Moszkva altorhetne.”’ -

a oTe * >

| “Amiéta Ronald Reagan keriil kor manyta, az “Amerikacelle nes pro- paganda mindenekeldtt Haig kiilligyminisstert velte célba. Ez, a ta- madok szemszigébél néazve, erthelé és logikus. Haig ugyanis

az thy nopex részér6l jele itkezd ke hivass

Me. . ny

| teite:.

amelyet |

a Szovjetunio ellentamadasba

gi rémai irodalomban olvashatjuk, hogy — a szkithak érékGsen retlegiek a kémektdél, ez volt egyik sajalossaguk, . a amasik pedig az, hogy minden habordjukat visszavomuidssal Kezdtex, A szkithak — iy ftanitjak a klasszikus szerz3k — mindig az ellenta, ailak naggya, 8s akkor arattak sikereiket. Nos, ezt lat- juk az or oszoknal is. A Szovjetiunid, mint eléite a cari birodalom, akkor tudolt mesterien cselexedni, amikor a. dolgok nem alltak jol a szamara, Laituk ezt a masodik vilaghabort soran, vagy akkor, ami-

kor a Szovjetunio a nevezetes tou héboriiban vereséget szeavedelt

KANIA. LEMONDAS A

Kania, a Lengyel Kom- munista

tori hatalommal bir, | hiszen “nemesak .partfétitkér, ha- nem “exyattal miniszterel. _nbk is. | “Az Uj diktator ckijelen-

tomnaik tartom, Part

rendeltem orsza-

atvéeteli kisérletet

| gu nsib an’.

Kiiltldi

jutasa azt jelenti, hogy a

Part -géresésen ragaszkodik ff (Moszkva paranesara) a po- § litikal hatalomhoz. A gazda- 9 januar 1.

sagi vezetest 1982. (61 viszont ‘aladja a Munka- tanacsoknak, mivel tbelatta,

Part fétitkara -le-| ‘mondott. Helyébe Jaruzels- ‘ki tabornok, miniszterelndk | ‘kerlilt, aki igy teljes dikta-

_,,Elsérendi.. - felada- hogy a’ uralmat fenntartsam Ua Lengye elorszagban, Ezért el- § a rendfenntario 9 eréknek a teljes ‘késziiltség § Allapotat, hogy igy megaka- | dalyozzunk minden hatalom- ]

| megtigyeldk J szerint Jaruzelski uralomra- |

dasagi probiéimakka!l birkézni.

meg-

nak szol, amely a politikai vezelést is szeretné szerezni, (Walesa,

rekvest a legutObbi resszuson elitélte.)

kong.

WALESA NYILA TK OZATA Walesa Parizshan (az ottani meghivasara ),

lentette:

wiz a lény, hogy ki kezében dsszpontosul most minden hatalom,

megkonnyiti a helyzetiin: |

és a Szolidaritas felmeriil6 problémakrél.”

erdsiti a fenti véleményt:

se” sak a

jobbszarnyanak — szdl.

llyen értelemben magyaraz-|- haté a tény is, hogy Katowi-|. ce-ben a rendérség letartoz- | Szolidaritas.! |

tatott ‘hérom~

Az Qj partfolitkar | fenyegelese — elsGsonban — a Szolidaritas jobbszarnya-|

a Szobi-| daritas vezetéje ezl a {é-

| gy

|a Szocialista Part. vezetéje volt | kapott szakszervezetes | ! amikor Ka-|mentben a Szocialista Part. nia lemondott. Walesa kije- | 22 | viselébdl

Jarusels- | KaPott. ~ an |hogy Gérigorszagban | szocialista

seenenann.

MECSESGYUITAS November 4-én a magyar lelkiismeret vezirel-

jen el minden joérzésii, beestiletes hazafit a toron- iéi Szabadsagharcos Emlékmtihéz (Budapest Park),

tlagol, akik szovjetellenes répesdulakat osztogattax. A tomeg tiintetett, sa rendér- seg gazbombakat hasznalt. A SZOCIALISTA PART GYOZELME GOROGORSZAGBAN

A Gtrég Szocialista Part

F okiéber 18-4n teljes gydzel-

met aratott a vdlasztasokon. Andreas Papandreon,

: meghbizalast manyalakitasra. A parla- nak tébbsége van: 170 Elsé alkalom,

300 kep-

part

" ,Girdgorszdg belépése az Eurépai Kizés Piacha sii- lyos hallépés volt. Min-

Ez a nyilatkozat is meg. |, fen erémmel azon leszek,

hogy a belépés feltételein

lebt te . | walloztassak. Ha ez nem hogy Jaruzelskhi ,fenyegele- | k e

Szolidaritas |

sikeriil, akker Gérégor- szig kilép a Kiézts Piac- —bél. — Ugyanesak targya- ldsokat folytatunk majd AZ amerikai katonai — ta-

: *holytatés a 2-ik oldalon) °

hogy olf kegyelettel rdja le halajat az 1956. okldbe-

egész vilagnak lgazsagot!

hogy a Part iképtelen a gaz. & id

—‘Buropat,

tett snarls

vege pedig-

mar akkor is, amikor még

Gytijisunk egy mécsest a Hésik Em- leékmiive eclott, hadd hirdesse fényiik az

rében és novemberében elesett hésdk emléke eldit Ff — azért, mert ma szabad [dldén élhet, amit elsb- sorban héseintknek készdrhettink.

az elfelejlett Magyar

A ork vallalni annak kookdzaltat,

ismeri

éveken at miikéddtt a Seaman LeNii sok baratja al it, es Uszlaban van az eurdpai problémakkal. a vilagpolitika Kerdéseit strategiat szeminel nazi és lalja, igy voll ez csak a NATO féparancsnoka voll. Haig] mint killigyminiszter nem fog elsiillyedni, elédjei médjara, apro tak- tikai fordulatok dzoneben, hatem igazi, szall szembe a Krem- vildgpolitikal berveivel, lozért vettek ‘tiz ala, | ezert. akarjak kisiklatni, A Haig eveni hare nagyon emlskeztet a Wa a- ja 3 tergate-technikara. Persze.. Soya sokkal mehezebb, Haig kotesli legeny, becsiiletes. és okos ember. Ez természetesen.nem aka-

. ‘dalyozza a szovjetbarat uyugati sajtoforumokat, vagy a pubdlicisztika | — Verén iisdd6 dasznos hiilvékes abban, ho | reket és jelentéseket. kiirtoijenek - vilagga. FE célzatos Haig-el'enes | K amnpany: mindenekelétt alta térekszik, hogy a Reagan-kormany tag: | jai -kiza ékel verjen, | Ez, amit elmondottunk, a $7z0 soviet ellenoftenziva esyik felvonuldsi |

ter epe. A masik szorosabban véve Hurépaval kapesolatos, 5 s célja,| hogy. Wurdpat elidegenitse. Amerikatol: és forditva. Kzt a stratégiat, az erre irdnyulé mozgalmat 1 megichetisen ayilan: tamogatiak olyan

Ehhez *arul hozza, hogy|e

Nagy,

af

ugyanis kemny-

ogy nap mint nap hamis hi- |

kor-.

mandatumot |

egy | uralomra | erin, M ty kormanyelnik |

dunk vele targyalni a Part | kizétt |

| cidkidl:

‘redjenek. eo,

iisankkre< sincs

atfogé ‘konee; peidval |

judvar kévéa és mély dbitattal | Sze ntségekhez, § ha. megnéatiik az a

Ha mindez wen e Moszkva az: elmil ae svekben s

gébiii adédott. Most azonban- Amerika élén

g abornok ¢s_ Bush alelndk tridja all

lenségabél es -Lehetecieuss Ronald Reagan, Ha'g nemesak visszanyerte dntudatal, hanem, ve és jozan ‘kiitpoliti ‘Kaja, Washington nagy, fordulponthoz: ‘érkezelt.

i fordulal kvetkezményekéat, a Szovjetunia vadekezésbe szorult me - — €§ most kezdenek megint meg mutatkozni a szkithdk ieHemivondeal. 7

Jollehet Brezsnyev {ul koran dregedett, meglehetdsen beleges,

ennek evetbaziotes vezotéképessé 20 ‘megesappant, a Krem! iebpes

volt: arra, ‘hogy » “entamadasba lenditt jon, Ennek az. offenzivanak a

- célja, hogy a eainad Vi lag: nrvasodik hatalmat, Nyugat-Eurépat levalasz-_ -

$a a vilag_ elsé hatalmarél, ‘Amerikarél, Moszkva. esslyel ezen a téren, gajtos, egyaltalan nem rosszals | .

keresen {ude - ta tartani maggat, az alsdsorban BZ amerikai. pol! tikai vezelds ligyet-

Amerika ségel akarnak teremleni Amerika és Hurépa kézdit. Ezzel a diplomé-

ciai-politikai szinten folyd manéverrel pachuzamosan. megkezdédétt _tomegti iltakozasok szervezsse ya ‘(Eurépdban — ‘allomdsozd amerifkal ellen, Ag els menetben az. fOrtént, hogy egy. igen | | | | icommuinestn hatalom vallasiilddzdse éla al hivek sokkal odaadébban tamogatjak “egy: |

hazutat - — mely teljesen fliggetien: az al- | los. stemélyi kérds'sekben, de ez a

gre van politikaja, wilégos —

_ szamelyex, mint peldaul Willy Brand, a Szocialista - Internacionalé | cz dd szerinii elnike. Brandt nemrégiben iy nyilitan olyasmit nvon- | dott, mint rank, curdpaiakra. ‘Az ilyen kijelentSsekkel meslerséges feszillt- |

hogy az amerikaian ostobasagok Gzbnat guditjak ran nik’? amar.

atoni te gy verek

“nagy, peldanyszinui. anyugatnemet hotilap, @,Stero” térképet. kbed't | - arrl, hogy Németorsedgban, hol vanak amerikai katonai }otesitie- |

- nyek, Ezt kivetie az luigynevezett jdnisveti masirozds”. & felvonulasok | | mindig Ameri ka-ellenesek, s je! entések vannak arrdl, hogy a jivoben | is.terveznek il yen meg gmozdulasol kab a NATO. egesz teriiletgn, aminde- | gal Ne gi metorszag goan. b:

-nekelOtt azonban a eae oe tu re hatdros Nyug

20-25 eves “melésokat. neveltjett . wa 7

Af leongyel eg ayhaz ae 2 eavetlbn a Vas: a fliggdiny mégott, -mely. nem gyengiilt a vi. | A ha. | dort eldit 14 000 volt a katolisus papok sz. |

clorszagban, ma lniszezer! “At! fat. szamlald. leng syel konmnunista part kép.

STIRLING GYORGY:

Az utolsé eévlizedekben aligha akadl kéerdes, meiy jobban foglalkoztatta volna a,

oy < 5 a] - q ?

Coia®

Largest, Independent Canadian Weekly in the Hungarian Language

Ara: 40 cent

srd6jel

lengyel nép soabadsdgkiin delmeiben mindig ,az egyhaz jart az élen és volt a nemzeli

szabad vilag sajiéjat, mint az, hogy pier esam@k hordozoie. Az utolso ket evazazad-

nem avaticozott be a Szovietunia fegyveres erelorel a lengyelorszagi esemanyekbe? At-

| a peretél fogva, hogy ma egy éve, 1989. mpwaatt dhan a gdanski hajogyari munka-

sok satrajkjayal felszinre tort a nyugtalan- sag és a kéelsegbeejiéen rossz gazdasagi vi- szonyok nyoman tamiadt gos megmozduldscikka szélesedett,

elkeseredés orsza- hogy eb- bol a vajudashol megszliless@k a kommu- nista {Omb elsé szabad szakszervezele, a szovjet invazid lenelésége a levegében |0- gott, A vilag kizvélemiénye biztosra veite, hogy Moszkva ismeét alkalmazni fogja a Brezsnyev-doktrinat, mtkent tetite azl 1958-

ban Csehszlovakiaban és két évvel ezelétt | Afganisztanmban

,testvéri szocialista |segit- ségnyujlas”’ cimén, vagy hogy tankjainak

szerti onvia@madassial verbefojtja a kibonta-

/kozé szabadsAgiérekveselet. Mint ahogy az negyeds7azada Magyarors szagon tr,

kere ent.

vilagsaite azova is azt tala algatia, rowta le Brezsnyeveéek evil és mi készlette Gkel jobb belatdsra, hagy — az elviarsi

»digvelmeztetéstél’” a durva fenvegetésig. eszkozil

es nylll erdfitogtatasig minden igsnybeveve — Jénysgében méxis tétleniil szeamleljék a fejlenvényekel és — ha fog- osikorgatva is, de tudomdasulvegysk a len-

gyel népnek a Gemoktatigzalodas fee tapo-

gatozo Gnaillé lepgseit. Azt régtin ell jarétan elvetheijiix, hogy nelan a Nyugat erélyes reakcidjalol valé [glelem tartotta vissza Moszkvat az intervencidlél. Az oroszok jél tadjak, barmit tehetnex, sem az Egyestilt Allamok, sem a NATO-orszagek nem mozditjak- meg | a kisujjukat sem, legfeljebb bojkottalna nak néhany moszkvai sporteseményl . Mar

ban harormszo: létegen

‘mindannyiszor a fliggetlenségi gondolal zaszlovivdjenek sbizonyall az

nie

“SllSk le a tenképrél Len- gyelorszagol es “most negyedszer nemzeli fenyegetik: a kalollkus egyvhaz

elnyomok el- ani kiizdelemben.

A jengyel neép lelki ellenallasa oriasi modon megerfsGdélt es megszilardult, meg- nolL magadiztossaga, hogy Krakko érseke xerilt Szent Peter fronusara. Ennek a nenes értelemben velt Ontudaina, dnbiza- iomnak nagy fapot adott HW. Janos Pal pa- pa lalogalasa sziilénazajaban. Es amelyik

‘nemzelnek olyan lelki vezel@kel adoll a

Gondviselés, mint Karol Wojtyla és a ne~-

‘reg ‘elhunyt Wyszynski biboros, az a sok | -sorsesapas és meg ‘hatalmas tulerejével egyetlen meglepetés-

rébaltatas ellenere is szerencsésnek mondhatja magat. Tudjuk a itérténelemb6l, hogy az igazdn kritikus id6k- ben gyakran emelkednek ki a népbdél rend- kivill képességt vezet0k: Wojtyla biboros- nak még nagyobb szerepet szant a Minden- hato. Az egesz keresziény ‘kulliinvilag szel- lemi vere:déjove tette @s hem tekinthet fuk véleilennek, hogy éppen mort Jengycl papa kormanyozza a katolikus egyhaz hajojat.

A Szolidaritas szalxszervezel megalapi- téja és vezetdje, Lech Walesa maga is buz- go katolikus, akinek minden cselekedetst mély hitsdl és vallasos meggydzédésabal faxadé erkGlesi felelésség vezeti. Es ki von- hatja azt kétségbe, hogy ez a Szolidarités — melynek ma mar tizmillié, a parasztok szervezetevel egyiitt kézel tizenharommillid bagia. van — a lengyelorszagi fejlidas. er-

hogy jesztdje és. moterja? A Szolidaritas a leg-

szorosabban egylitbmiikodik a lengyel egy-

' hazzal,. sugyain: akeor- tagjainak 40 szazaléxa a kommmunista® -parthoz tartozik. A Lengyel | Eg gyesiilt Munkaspart le

gutdbbi - ‘kongresz-

sokkal inkabb tartanak a gazdasigt s7iairk- I szusan az. 1,995. delegatus Kozel fele a Szo-—

mint kéziudolt, a Szovjetuniéban | tavaly is ayénge voll a termés, tehatl egy ujabb buzaembargd nagyon siilyosan érin- tend az orszdgot, sél az egész gyanmatoi-:

B rodalnvat is.

De az wolsé években — noha fegyve- res erejat halalmasan megnévelte

B Szovjeiunié vilagpslitial helyzete (1968- | hoz képest) jelentésen meggyengiilt: Kina | B fenyegotase sitét felhékant | Kremlre, az afganisztani kalland — ,.{6rékét

nehezedik a

fogbam, de nem enged’’ — pedig esak Ame- rika vietnami kudarcahoz hasonlithaté. Ma mar egészen mas a konstellacié, mint 10— 12 évvel ezelbit § ezért az oraszok nem me- hogy egy: szerre {Odd fronton is konfli Rstusoba keve

Hogy mindmaig nem Kort L sor szovjet beavalkozdsra annak oka. azonbian ‘elsdsor- ban nem a killsd kdriilményekben, anem magaban Lengyelorszagban, a fengyel: “nop ben keresendé, Nemesak azért, nrert ez egy harmincdtmilliés nép, melynek meg- torése katonailag is ‘kemény did Jenne (as kétsége affeldl, hogy a len- gyeles hareoinanak az Osi ellenseg een), hanem mer. egy mi nden mas feay: vernal : hailasas: abd. fegyverrel rende!kez-k: a lelek erejével.

ak — mint érdbg a tomjs nflisttdl.

os ngyelorszag nemesak Kizép-H nropa, | nyiegedlaa mon Hratjulk: az ege-z vilag |

Lakdssaguk 97 | ba “a kr os : ny we ¢

| szdzaléwa vallja magatt romai katolikusnak | S248 an demokratikus es. nemesak formailag: vallasat majdnem |

ja és buz- paki’. — tudjuk —

| VEZCOT is. fs most nel n az a ‘dinté, hogy

‘egitatol ikusabb orszag

sividtel nelkiil ny indenki gyalkoral, ao ‘hitele! et él. (Ki ne emlékezi nek arra vilags ajtot” meg

| ¢danski “Hajégyar udvaran- Készillt és a munkdsok’ ‘szazait nyutatita, akik a. sztrajk | | idején Labori misét hallgatva | drde epeltex aZ |.

jarullak a | | agit nyilt,_ hogy szavazataikkal kfebrudal-

ak ae part vezetose Saba azokat, ‘akiket. fe- toldssde tentel az orszag mostani allapo- | faért, S a lengyel nép. Kitlddttel ki is: s haisz-

| natak ezta lehetdséget! he

areogal:

csupa fiatalt, hattink gydnni és. 4 Idozni.

yds ‘uralom. alatt, hanem erdstdbtt! A ma » Lengy

Yamtol — _ mint. azeldit, ‘Emek me slyek a aybkeerei, ‘Len gyelorszagban

papiron irta mag:

ms eld] jooban fl NOR | Brezsny evék —~ 63 altalaban: a kommiunis-

gjart ff enyképre, . imely a | nv ‘sta a Kania ‘es. Barcikowski - tis - kbzbtt Vie

las zihattak,

AD kommunizmus

a katolikus egyhaz egészen mas. -szerepel, teltStt be, mint” attatabaa a nyugall ors. Psu okba ve Ales oe

lidarilas. jelvényét viselte a gomblyukaban.

Még | két emlitésremélt6 sajatossag: volt ennek a partkongresszusnak: részive- véinek jéval tObb mint fele a 40 év alatti | korosztalyokhoz. tarlozolit és tébbségiikben ‘nem »hivalasos” politikusok, partfunkeio- ‘nariusok voltak: mig az eddigi partkong- ‘resszusok tagjainak zOme — akaresak a tébbi kommiunista orszagokban — esupan at munkdsnak vagy pa- nasztnak § VO ltaképp a partapparatushoz tartozott, ezittal ,,valodi’ munkasok és egyaul gazdalkoddk liltek a vérds drapéria- val disziletl varsdi kongresszusi terem pad- soraiban. Hogy. ez hogyan tértéenhetet!? Upgy, hogy. a delegatusokat — eltérden az eddigi gyakoria ttol —- titkos szaivazassal va- tas tollak mega partszervezetek!

_ Onmagdban mar ez is hallatlanul nagy dolog, de-az igazi meglepetast a part veZe- {6 lestlileteinek megvalasztasa jelentette: ment exe az aktusoknal olyasvalamni tortént, amire még nem volt példa a kom- munizta orszagok politikat gyalkprlataban: a. Kul idéttek : titkos szavazassal valasztottd’

meg a Kiézponti. Bizoltsag s a Politikai Bi-

az F087 | zoll's sag (Polittiiro) tagjait és kézvetlen. tit-

kos szavazassal | dintttek a part elsd Lil

| sdrdnak személyerél ist

Lenin oa va alanvennyi kommunicta par tkongresszus ‘fel iilré) kapott kész lista alapjan- szavazas. nelkil JNatarozotl” a ve- te'Gxeg. személyi éssze atelsrél, azaz vila neki) | elfogadta. kongresszusi_ elnikség’ | je-

Bitjeit. ‘Ez az els. eset, hogy komimunista formak kéat, val asztollak meg a part vezetdit, gyakor! latilag. az orszaz

aural

a ‘Kongresszus naszivevél esak ret kommt-

-hanem: fontos maga a tény: yogy valaszthiatliak! Titkosan, legjobb be- ala suk szeri int. Amellett. arra ts. lehetOsé-

‘Nem, eZ még nem volt. fltalanos va- lasztas, ahol* ‘mindenki ‘élhet szavazali jo- gaval és. beleszélhat, az “orszag” -sorsaba. 1981, juthus 17- “@n és. 18-4 -esak a-ké imillid

viseldi_ déntties szabad akaratukodl fon- kat nap akkor is fordilépontot jelent. a. komimuniz-

mus. térténetében! Ma talan nem is tui el lSxéppen erzéxelni, m ekkora leh et

— ~ Folytatés a 3. oldalon - —