PN By acer ERP RR Ge 2233 eee Baie Mee | are Merril OP ET ES a RE Ce i SEE UG nn ee pat Bes 5, OM OTS ae nD ne UUM PR SEn ha Sn SU Ta Te TOD IS Sa Bs ESC ell oh ee ae Fennec SE hate ES EEA S LOD ee SSN OE » Bs __--LAGANTAINA, LOKAKUUN: 1 PAFVANA an - . ) ; : z ; 7 ' ; ot | - Hg : a Is a+ - . RSs EN a oy nant nn _ae oo | core SEAS oni we Us (4 Masta p JUL Keta ovat ja mista tulleet ~ ~< ~ a — . f arta = » . bhwae 1 Pee WD ere atte ra, tk Sieh . on a % r a “ SO a VOSISATOJA on kestanyt vaiva- saivat sill varjolla suurta osanotton | EE RS NR ONG SSS eS PT sg ee i. T 3 4 n - ,o. 14 — = bay : t Sides Naan “- ees ae a A Bah — 8 2 ie 2 x 7 ott : ohn - oa = . - p NS. | ( joista tutkimista, mista ndma omi- kokouksen }asenten puolelta, niin etta EARS SS — SNS | ~~ : } aikuttaa h _ ib ist ihmiset ovat.tulleet, ja missa ‘Itse keisari Sigismund antoi heille SNCS AR ae Ns | laustitaar _ a: on ollut heidan alkuperainen Koti- suosituskirjéen koko maailmalle. T3]- EE ECRSURN 3 | ; SA ak FL. Si. eos ¥ et he PT eee Et hoon 1 . . a . Breen meen ae Sa a ; a . . | _astes ne aa verduttakin., . Kaikissa matssa, Missa heita la kirjeella he kulkivat Pobjois-Sak- EES GCN SAC “~~ NS has OF ruikittiin, nahtiin heidan kasvonmuo- saan, Lyypekkiin, Hampuriin, yi, aS aN : = 7 28 . Seno \ ‘ \S ae aS asd" 9s. jristaan ja erittdinkin heidién elamas- mutta kdantyivat sielté eteliiin, Roo- Sates gta ee

nun tus 1 mittitte | Issa Anetaan oka niin suurestl erosl muitten maan, missa he paavilta saivat syn-

On ohutta ‘ni, ait, | gas F et ge

tri’ se- yore an pmisten elimasta, etta he olivat. tinsd anteeksi ja mydskin suositus- RE

. tositome mukalaisia, mutta mista noma muu- kirjan. ‘Sitten laksivat he taas poh- 9 SEES

| “TUUS FAM “;claiset olivat tulleet, ei tiennyt ku- joiseen, m.m. Pariisiin. Yksi joukko EEE Ces

“taan, Itse sanoivat he olevansa egyp- _heitii tuli Skotlantiin, sieltii Tanskaan.

‘ t . Tn

a

or er

asset trokun- ‘Jungelit” oli. ‘ana. Asuim.

Jouduimme ten jungelin €a-olindugh: 2 pahanteki. .

ko Skandinavian ja sielté Suomeen,. Ensimmiaisen kerran nahtiin heiti Ahvenanmaailila v. 1559, mutta sieltd heidat karkoitettiin. Suomen man- nermaalla heita ensikerran mainitsee historia .v.1584. Suurella varmuu- della voidaan sanoa, etta tahan pii-

‘iaisid, joksi heita monessa maassa m timitelttykin —- muutamat oppi- weet Suomessakin’ kutsuivat heiti nenneelld vitosisadalla egyptildisiksi 1 vield nytkin kutsuu kansa Espan- iassa ja Englannissa heitii siksi. |

ka 7-9 nevanisa €8yPe ena aot He aj taryin sijusia,. Vainottuja toivioretkelaisia, ja v. 1512 ensikerran Ruotsiin, Ar- 3 phe of 1." Micher fgg si8a alivat paenneet kotimaastaan, vattavasti saapui silloin tilléin lisi- a WSU SEAS DOA EQ AAR es staan i im ritkat ajat olikin : yleisend uskona, ‘joukkoja Ruotsiin Saksasta Tanskan oC SS one ee Tto- eho 7 ae oy “ie ag wii nim’ ihmiset todella oltvat egyp- .kautta.. Nopeasti levenivit he ¥li ko- ids fo E

pass" sat Lea ben!

= , Lf fet i ee ee

12 eta a 7 —i - . 1 ET ip ete ways iL " a1

. es ae a a a ee ee eee

. mrt hy

a

ioe ne ee oe Sa Moar a baer Adonai eye Baal ry AUSF Ales Wan CAI Mt Rash oa tee ee

lossa, nitta an miehia,

Ninpa pidettiin heita égyptilaisina reisesti aina viime vuosisadan Jop- oyun saakka, vaikkei heilla ole mi-

ydin saakka kaikki Suomessa l6yty-

vat mustalaiset ovat tuileet Ruotsista.

Fs =i ws a! a vas . hh

‘gentleman. ee | . ” ; t tuottan eet tddn tekemista Egyptin kanssa. Kuin- Sen osoittaa historia ja sita todistaa Seeae aa ta siis saattoivat tutkijat saada sel- yield enemmin Suomen mustalaisten yep eS Yilgoteva kuva tunnetusta nuoresta potkupallotdhdesta Brvn

ossiain., Hy miissdiin ali imisita ke- skus hyvin - Ustajalleen, | itthin pitki nainita mu-

ville, ettd tami yleinen mielipide ‘oli vaira, kuinka . voltlin ‘nim pdatta-

visti vaitta, etteivat miustalaiset ole

koloisin Egyptista! Itse eivat musta- laiset tied, mista he ovat tulleet, ili hell on tuskin mithan muis-

ja, heilti ei senvuokst yoitu saada -

Eieli, joka on ruotsalaisilla sanoifla

hyvin sekoitettu. Sitd kertovat: myés-_ kin mustalaisten sukunimet, jotka ]a- .

hes kaikki ovat ruotsalaisia.

Jo edelia clemme nahneet, etta-

mustalaiset monessa paikassa otet- tiin avosylin vastaan, he kun muka

Jonesista, jonka Arsenal-potkupalloseura hiljatiain osti 365,000 fannalla. Kuva oteite kun Jones alkoi harjoitella uuden scuransa

jourkkuecssa.

aikupuolella mustalaisten kasvatuslai-

fos, Se olf Voimassa ainoastaan jon-

. | ee ee ee ee = . ee ee ee ee ee

texoihinsa on kuitenkin heidan eld-

MANS.

Mainitsemme vield muutamalla sa-

len — jolle vee eee peg ates a | | 7 usuja: Hi- mitaan tietoja. Kuielitutkimus se oh, olivat kristittyja_toivioretkeldisia. kun vuoden ja lakkasi sitten ainiaak- Mutta hyvid paivii ei kauan kesti- st. Muuallakin on tehty kokeita nalla mustalaisten levenemisestii Suo-

ia Of Erdis lt sattunue

(OOn, iin - em

joka vahiteHen, mutta taydellisesti vasta timin vuosisadan keskivaiheil- fa, keksi -etta miustalaiset, missa maassa ovatkaan, puhuvat omaa kiel-

nyt, He tulivat tunnetuksi varkaina, |

ja noitina, minkd yuoksi kaikki ru- pesivat heité vihaamaan, Heidan ju-

mustalaisten eldmin muuttamiseksi, mutta turhada., —_ | | Mustalaiset ovat omituista kansaa,

messa. | . Luultavaa on, etta ert mustalais- joukot jo vanhempina aikoina kier-

7 ett et - H Seine eri Feel ace A ER RE a ities safe aay % hes “apr abpe 77

“ht jam “se wi Ito,

a ey tee nT Ce ee ee bel on ual .

Ee Pee ag ie gl ic ee De rt Te ae 2 led eta gl ie =", rom Ls To, . Pa | Sa rarer peek eh ee Ae) el A ih oe

ye wee ee as me ao. a ee yb

7 a hyatts! = = a 7 oe oa Tene a ah Pa art 7 —

. = . . ees FE, an x otal ae - at ' = aie _ was sie

Pas | aaa

. i ene he

a

rite an : ee) | — ? ee : . end Pal 4 ries ad r J . gal a : =5 ee Coe arran > 7 b a . - r Pa re Cr at _ 7 — = + a == == = == Pail : iran ae : me - - Fr: ee ; ; Gee - ee _! So Fm — — 7 = a . la ie : = — ie “Ti

;

a.

“oo. osm . .. s a . sore . . ms ‘. . eee . o = soy 1 . oe . Los +s bs Le ter ae - ‘—_— . “" a . i i oye =. 77 * . “ a . " . . " . Ste SE be ee a ee lee . totis Shoes tM tal. UF . - Lot so wot ' oe re a fee ita oe Ley ae Pe a a Be ri see tel Mtl a-/ 4° fale Pp eed ay te - . = . . . : . ' ou . eon ebony roy . i hs rr ee ee. ™ aot . mae 7, . ws oye a wo ee : a) ol i : r oe ny ay "a es ee ee PP el ie Oe et mol ie ee —0T" Ne ee ==" _ . . a " ro. a] . ™ = wnt 1... rok Cn ey : 1 rae ee PLE . . : 1 = ae | - ee F, = . 's : F eo. = wid St ee ee | ee be a Te Es a id . Pan, - oem oe oe . . I el Pa =. Been ae = oy : I . . . am avs: - u | oa ae ae ee FL rs ee ad a a ne Aa ae i ee I a eetialy 4 Peay ee” —_" Le ee tee | tts lege —. towne ion a a a ate . . . : eer be “oe . . . aL le ‘ a . ie a) ee ie ™ ara - - so ee Oe _: ee re! . = at . fee “oy Pa ee . mony 1's a Le ee Se r or _ oo. Foot .7 . . ut ne - ? PPh ee) tang -, ee eel 1 . Hi | ' 7 ee res .

1S

a1! ts re eee i. -, . =! SN ty « _ a aT on = "ano r ‘ . : fei ae -; 2, . ice Pen ee ate eT a bd Sats ee Cap ace ae

Alt ya,

ad

ee oe 7 oes - oad ; * . t . . . . ‘ a : aout on : “a : on ": : . . i sae . . . oot . re ta . = . 1 pe Bom eas te. om Vas on . a : i" i ‘ho | r i Seer roe. . . _/- i oe aba, Hn eae ree eek ayia cpt vtuage we ge waht tr Bey ge Aen reg Beane nent ts r . _. a i a - a ee ee : . eT =" unk. Ff " i 7 a Ue ee .- = : ol ah = 7 ™ M . "7 ile ie 4 " os el ad a ee Lh lle 7 abe a 7 Le t= rhe "4 ir aa. a ot ae : seein + Ee a Po ee la

aes

tae ~E

Vr

te

a" res Dae ples een a et - rats a wok lee ee

net rh -

—_—

housuiksi, iy . | veo poi q lansa, Joka eri paikoissa ainoastaan malisuudestaan ei nakynyt jiilked- jolla kutkurielamii on lahtematén rellessdiin maata kaikilla suunnifla Ae niin. sad murteellisesti vaihtelee ja joka sel- kain, ja missiipi ja kenelté he siti Jnonnontarve, niin juurtunut heihin, ovat valinneet ‘maarityita alueita, aie duin ‘ni keasti osoittaa, mista mustalaiset ovat ‘plisivat oppineet, hehdn tuskin tie- ettd heidin on melkein mahdotonta mihin ovat jiiineet ei kuitenkaan ya- 3: a Tuskine ulleet ja missi heidain alkuperdinen — siydt,. mit? uskonto merkitsi. Vihasta luopua siitd, he ovat kansaa, jolla kinaisesti.asumaan, vaan lakkaamat- ree e aikoig § Rotimaansa on ollut. Intia havaittiin§ = syntyi vaino, ja samat kansat, jotka taman omituisuuden ohessa vield on ta harhaillakseen madratyila rajoite- ee joukossa kaikkten mustalaisten yhteiseksi koti-’ ensin olivat niin hyvin ottaneet mus- monta muuta joiden kautta he nitn ituila alueelia, Mutta mydéskin on rare rerikuria, . maak, sla perustuksella etta se talaisia vastaan, rupesivat nyt teke- raikeast! eroavat muista ihmisisté, luultavaa ja hyvin varmaakin, etta ae at vin at i heli, jota mustalaiset kaikissa mais- mijn heille kaikkea pahaa. Eri valta- .kansaa joka on kivettynyt vanhoilli- niustalaiset ovat ennen olleet. tasai- ee : vsta, mi | §3 S puhuvat, mustalaiskieli, on suora- kuntain hallitsijat julistivat kilpaa © suuleensa, joka on muuttumaton ja semmin levinneita, olleet jokseenkin : Ree itta hen- i] RASESTL kehittynyt sanskritin kieles- julmia vainokéskyja ja pian olivat taipumaton aikain Ja olojen vaihtu- yhta tiheasti jakautunetta yli koko 1 _ systysol - a Sanskritin kieli oli muinaisina ‘mustalaiset kirottuja jokaisessa ‘Eu- essa, Jolia on simiinpistavat sattu- maan, mutta cellainen olotila et ole Pt ae on ker- S alkoina [ntiassa sivistyneitten pube- ropan maassa, eivatki kaskyt heidiin’ mususkoiset kisttteet, ja juuri tuo saattanut kestiid meidan aikaamme Keener : Kiel, joka vahiteilen hiivisi kaiytan- karkoittamisestaan, suinkaan jaaineet vanhoillisuus ja sattumususkoisuus sti, vaan ovat mustalaiset muuta- a by _ —<— a nnsta ja pysyi sitten jonkun. -aikaa paperille. Heiti atettiin yhdesta on nadsisallys kaikessa hheidan ole- mista seuduista viahitellen vetiiyty- : Ee We an: kirjaklelend, mutta nyt on sellaisena- maasta toiseen, ei missdin annetiu muksessaan. neet toisiin seutuihin, minkdyuoksi a ie valtan Ein kuollut, | ‘heille ravhaa, lopuksi heita ruvettiin He ovat vastustaneet ja vastusta- hetdan jakautumisensa maassa on : 1 am siti 4 Voidaan sanoa, ettei ainoakaan kai- -inkvisitioniila kiduttamaan, heiti suo- vat vielA tindkin paivina kaikkia tullut varsin. epatasaiseksi, ies ID pid : y Kista maan pial ouhutuista-kielistd mittiin, .poltettiin joukottain, piinat- sivistyneitten yhteiskuntain oikeutet- Paiehtona siihen, etti mustalaisia Ss Wa par 7 ole niin Lihelia sanskritia, tuota maa- tiin kaikilla ajateltavilla keinoilla. | tuja vaatimuksia, he elavat sisiista ‘voi lytya jollakin seudulla ja ett ie , : Uman kunnianarvoisinta kielta, kuin Ej mikiin auttanut,-he olivat ofe-- elamaansa vihaten kiihkeadsti kaikkia, he sielld voivat elia alkuperdista fet nen ja % uuri- mustalaiskieli, ja kun kaikki massa sittenkin. Vuosisatoja olivat mika kuuluu sivistysihmisen elamin mustalaiselamad, on se, ettei viiestS A mnie ; mstalaiset puhuvat samaa kielti. Gli ankarat mustalaislait voimassa ja kun oloihin ja vaatimuksiin, he ovat oma- ole liian korkealla viljelyskannalla, $3 i jora- : ‘envuoksi selvai, ettii. heiddn on tiiy- hallitsijat ‘ja “heidin lainoppineensa na yhteiskuntanaan, joka eléa kajk- silla sen taytyy olla jossakin madarin Ay . lee Hit- ; imyt tulla sith, maasta miss ssans- vihdein huomasivat, etta moiset jul- kien nuitten yhteiskuntain keskella taikauskoista. Nitnpd voimme huo- . by Ma uS- fa kntiaennen muinoin oli puhutte siis mat lait olivat enemmin vahingoksi: omilla tavoillaan, omilla laeillaan, mata, ettd miss4 viljelys ja sivistys | any ila Sa- -Antasta. Sieltii he siis ovat tunte- . kuin hyodyksi, kaannyttiin | vastak- omalla kielellian, toistssa. olkeuska- ovat paraiten edistyneet, siella ei niin- Lee tonta, Maftomasia syysti. ja tuntemattoma- kdiselle suunnalle, niinkuin esim. Es- sitteissi, toisissa tunteissa. TyGnte- kin paljon ole haittaa mustalaisis- ; 4 . ° ue a alkana léheneet levitikseen sitien panjassa ja. Unkarissa tehtiin 17-vuo-. koa he karttavat, viettdiikseen lak- ta. Esimerk. ruotsalaisilla seuduilla ee seliesl koko sivistyneen maailman ympari.. . - sisadan Jopussa. Mustalaiset ylennet- kaamatorita kulkurielamdansa. Joi- muualia ei léydy naita kuin ehka a olssd ‘Historialliset tutkimukset . osoitta~ tiin jaleen ihmisarvoon ja heita ru- takin poikkeuksia léytyy, muutamia Karjalla ja Pernajan pitajased. Sa- ie ipa Nat myiskin, ett: miti kau emmaksi vettiin ser) mukaan kobtelemzan. Pian on, jotka yrittavat olla yhdessa Koh- moin ovat mustalaiset havinneet suu- . aan tuilaan, ‘sit# vanhempia ovat seurasival muut maat esimerkkia jul- den ja tehda tyaiakin, mutta val- rista osista Turun laania ja melkein S bans bedot Mustalaisista Mustalaisia oli main raakain lakien poistamisessa. keatahan se on monessa subteessa.. koko Hameest4. Tasaisemmin ovat ‘ a: jut- Ammeniassa y, 350. j.Kr. Kreetassa Jossakin, ehka hyvinkin suuressa Ja aniharvan on onnistunut tiydelli- he Jevinneet Pohjanmaalla, ja hyvio ae i jol- *. 1322 ja Kreikasea jo 1300 juvun madrissii ovat iuo aikaisemmat laki- sesti muuttaa elamansa. hajallaan on heité Oulun laanin pob- he op Ms alssa Rumaniassa 1370. Vuonna indidraykset tehneet mustalaiset. siksi Fi kuitenkaan pida lyulla, etta joisosissa. . ae ol ento 4b he alkoivat Suuren retkensi Eu- miksi he ovat tubleet, sivistysviholli- Kaikki mustalaiset olisivat pahoja § Sayvossa ovat he epdtasaisemmin Me i pan ‘passa, sitd ennen ej heith ollut siksi olennoiksi. Vuosisatoja oli hei- ihmisid, heissdkin on monta hyvista ijevinneet, siten, ett# muutamissa pi- | aa a ee bak ynyt, haikista kummall no din ollut tottuminen alinomaisest! luonteenominaisuuksista mainitlavaa tajissd elaa suurempia mustalaisjouk- me “ € tle, jota nami ensimmiliget mus- vainottuun elamadnsi, hiadettyina henkjlod. Kieltamiton fostasia ons koja,. mutta valilié olevissa avaroissa - u aise kulkivat, he kun barhailivat lakien ulkopuolelle ilman puolustuk- etta suuri gsa Suomen mustalaisia scuduissa ‘el heita ole ensinkaan. “mne-tanne ja tekivat suuria mutkia sen mahdollisuuttakaan, mitenka tedeliakin om saanut pahan mance 495 sitten eee xauernmaksi ™ &£ Unhenkuin lopullisesti jakautuivat oti stciflinen raantuminen:-olisi voinut tekemistadh rikoksista, mutta Sita itaan Vipurin ladaniin, nahdaan, etta es- «RE Woihin yy, tulivat ensiksi Kon- toisin vaikuttaa kuin se vaikutti. He © setkkaa ei tule liiakst ihmetells, sulla heita lisdantyy uskomattomassa maa- de & “Aantinopoliin jossa mainittuna aika-’ elvat voineet omistaa sivistyksen he- . mustalatsen, elama on jo sita laatua, rassa, Ja todellisuudessa eld jokseen- to- BS" idettiin sunrta kiecy,. aan “; vaan iatkoivat epamalrdistd etd alituinen kuljeskeleminen useln kin Kolmas osa kaikista Suomen mits ; : . la kirkkokokousta ja delmia, vaan Jarnolr’™ vietlelee heit# lJaittomin tekoibin, talaisista Viipurin ladnissi in ee SA maaiiman vaikuftavimmat hen- kulkurielimiansd. Unkarissa tehdyt 9 vietlelee ne gee tL more UEP “a i- _& ‘llset ja maailiset herrat olivat kook. kokee! saada mustalaisia rupeamaan usein mydskin saattaa hata stihen pa- MII sitten mustalaiset eldviit? a vt 4. Mustalaiset canoivat, ” ten della vakinaisesti asuvikst kansalaisiksi me- -kottaa ja huono _esimerkki saattaa Padasiallisesti hevoskaupoilla (useim- n+ os 9 on mainitty. oley » sul a an at melkeit kakonaan tybjiin. Sak- tarttua.muuten. min viattomiin hen- miten -hevoshuijauksella ) kuohareina -- § bhiinvaeltaiia ' ansa vainottuje.. Tlvat. ‘din viime vuosisadan kildihin, paasyyna heiddn faittomiin ja kerjuulla seka jossain.mddrin po- “ : Byptin maaita ja « sassa pertistett